מחוז דרום (משטרה)
![]() | |
פרטים | |
---|---|
מדינה |
![]() |
שיוך |
![]() |
סוג | מחוז משטרתי |
פיקוד | |
דרגת המפקד |
![]() |
מפקד נוכחי | אמיר כהן |
מחוז דרום במשטרת ישראל הוא המחוז המשטרתי הגדול ביותר מבחינת השטח.
היסטוריה
[עריכת קוד מקור | עריכה]עם הקמת מדינת ישראל הוחלט על הקמת ארבעה מחוזות משטרתיים: תל אביב, חיפה, נגב וגליל. ירושלים לא נכללה אז בגבולות החלוקה ולא היה ברור מה יהיה מעמדה. מחוזות תל אביב וחיפה החלו לפעול באופן מיידי, אך מחוזות הנגב והגליל לא הופעלו שכן אזורי אחריותם היו בשליטת הצבא שניהל בהם קרבות.[1] עם שוך הקרבות התארגן מחוז הדרום של המשטרה והחל לפעול ממטה מחוז תל אביב ברחוב יונה הנביא 13 בתל אביב, תחת פיקודו של נחום זיו-אב[2] שהיה מפקד מחוז תל אביב. באוגוסט 1949 עבר מטה המחוז לרמלה.[3] המחוז כלל את נפת השפלה, בפיקוד אברהם לרמן, שהשתרע מחולון, לוד ורמלה בצפון עד רוחמה וניר עם בדרום.[4] ביוני 1950 התחלף מפקד נפת השפלה ולתפקיד נכנס אריה ניר.[5]
באוגוסט 1948 צורפה משטרת ירושלים למשטרת ישראל ועם כיבוש הנגב קיבלה מחוז ירושלים את האחריות על אזור הדרום עד אילת.[6] בשנת 1950 הועברה נפת השפלה לאחריות מחוז ירושלים.[6] בשנת 1953 הוקמה נפת הנגב של המשטרה והיא הוכפפה למחוז ירושלים.[7]
בשנת 1954 הוקם מחוז מרכז, אליו הועברה נפת השפלה. אולם בשנת 1958 פורק מחוז המרכז[8] והוא הוכלל ברובו במחוז ירושלים, שכונה מעתה גם "המחוז הדרומי" ועם הזמן נודע בלעדית כ"מחוז דרום". בשנות ה-60 כלל המחוז ארבע נפות: נפת הנגב, נפת ירושלים, נפת פ"ת ונפת רמלה-לוד.[9] בשנת 1981 הוקם מחוז מרכז מחדש ונפותיו נגרעו ממחוז דרום. בשנת 1991 הוקם מחוז ירושלים ואזור ירושלים נגרע מאחריות המחוז הדרומי.
מרחבי המחוז
[עריכת קוד מקור | עריכה]- תחנת באר שבע
- תחנת נתיבות
- תחנת עיירות (על ידי מחלף שוקת). מעניקה שירות ליישובים חורה, עומר, מיתר, לקייה והפזורה הבדואית שסביבם.
- תחנת ערד
- תחנת אופקים
- תחנת רהט
- תחנת דימונה
- תחנת שגב שלום והפזורה הבדואית וסביבתם, כמו גם ל-17 יישובים במועצות נאות חובב, נווה מדבר, רמת נגב.
- תחנת ערוער. מעניקה שירות ליישובים ערערה בנגב, כסייפה, וכן לפזורות כביש 25 וכביש 80.
- ימ"ר נגב שמקום מושבה בבאר שבע.
- יחידת מג"ן (מודיעין גבולות נגב) – יחידת עילית משטרתית ייעודית למאבק בנגע הברחות הסמים ואמצעי הלחימה הלא חוקיים בגבולותיה הדרומיים והמזרחיים של מדינת ישראל.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/15/%D7%9E%D7%98%D7%94_%D7%9E%D7%A9%D7%98%D7%A8%D7%AA_%D7%99%D7%A9%D7%A8%D7%90%D7%9C%2C_%D7%9E%D7%A8%D7%97%D7%91_%D7%9C%D7%9B%D7%99%D7%A9%2C_%D7%A8%D7%95%D7%91%D7%A2_%D7%99%27_%D7%91%D7%90%D7%A9%D7%93%D7%95%D7%93.jpg/250px-%D7%9E%D7%98%D7%94_%D7%9E%D7%A9%D7%98%D7%A8%D7%AA_%D7%99%D7%A9%D7%A8%D7%90%D7%9C%2C_%D7%9E%D7%A8%D7%97%D7%91_%D7%9C%D7%9B%D7%99%D7%A9%2C_%D7%A8%D7%95%D7%91%D7%A2_%D7%99%27_%D7%91%D7%90%D7%A9%D7%93%D7%95%D7%93.jpg)
כוללת את ימ"ר מרחב לכיש, שמקום מושבה באשדוד.
- תחנת אילת
- נקודת מצפה רמון
יחידת יואב
[עריכת קוד מקור | עריכה]יחידת יואב היא יחידה מחוזית הפועלת במחוז דרום ומחזיקה בשני תפקידים כאשר תפקידה הראשון של היחידה עוסק בפח"ע, הפרות סדר, ומאבק בפשיעה חמורה. תפקידה השני של היחידה הוא תיאום, הנחיה ואינטגרציה של הגופים הממשלתיים הפועלים לאכיפת דיני מקרקעין תחת ארגון וניהול משטרת ישראל.
היחידה מונה כ-200 לוחמים שבראשם עומד מפקד יחידה בדרגת ניצב משנה (נצ"מ).[10]
היחידה מורכבת מארבע זרועות מבצעיות של לוחמים:
- זרוע רקיע – האמונה על הפעלת רחפנים ותיעוד מבצעי בשטח.
- זרוע האופנועים – שוטרים רכובים שייעודם לחימה בתופעת הבריונות בכבישי הדרום ובנושא הפשיעה החמורה.
- הזרועות המבצעיות – שתי זרועות מבצעיות של לוחמים אשר מונות 6 צוותים שמתמחים במגוון פעולות סיכול אכיפה ופשיעה במחוז הדרומי.
היחידה לקחה חלק באירועים רבים ביניהם: אירוע הפרות סדר קשים, הריסות ואיטום בתי מחבלים, אבטחת ביקורי נשיאי ארצות הברית אובמה וביידן, פינוי הכפר אום אל-חיראן, תפיסות אמצעי לחימה (אמל"ח), איתור מעבדות וחממות סמים, מרדפים אחרי בריוני תנועה בכבישי הדרום, סיוע לשב"כ במעצרים וחיפושים על יעדים ולחימה בטרור.[11]
במהלך מלחמת חרבות ברזל אשר נפתחה בעקבות מתקפת הפתע על יישובי עוטף עזה ודרום הארץ לקחו חלק לוחמי יחידת יואב בסיכול חוליות מחבלים בצומת נתיבות, העיר שדרות ויישובי העוטף.[12]
- יחידת יואב של מחוז הדרום
חטיבת סה"ר
[עריכת קוד מקור | עריכה]חטיבת סה"ר (ראשי תיבות של סדר ציבורי, הגנה וריבונות) היא יחידה במחוז דרום של משטרת ישראל שנועדה לשמש ככוח עצמאי, ותפקידה להעניק מענה ראשוני באירועים ביטחוניים. החטיבה הוקמה על רקע ההבנה שנוצרה לאורך השנים מלקחי הפעילות המבצעית של מחוז דרום, כי יש צורך בחיזוק היכולת להתמודד עם אירועים רב-זירתיים והתחדדה לאחר מתקפת הפתע על ישראל, שהדגישה את חשיבות כוחות המשטרה כמגיבים ראשונים לאירועים מסוג זה.
היחידה מונה כ-250 לוחמים שבראשם עומד מפקד יחידה בדרגת ניצב משנה (נצ"מ).[10]
היחידה מורכבת משלוש זרועות מבצעיות של לוחמים:
- זרוע מרכזית – האמונה על הפעלת בעלי תפקידים מיוחדים: מפעילי רחפנים, פרשים, כלבנים וניוד.
- זרוע לכיש – צוותי לוחמים הנותנים מענה לאירועים בגזרת מרחב לכיש.
- זרוע נגב – צוותי לוחמים הנותנים מענה לאירועים בגזרת מרחב נגב.
מפקדי המחוז
[עריכת קוד מקור | עריכה]שם | תקופת כהונה | הערות | |
---|---|---|---|
1 | ישורון שיף | 1948–1949 | במקביל, מפקד מחוז ירושלים, ולימים סמפכ"ל המשטרה |
2 | לוי אברהמי | 1949–1958 | במקביל, מפקד מחוז ירושלים |
3 | יואב פלג | 1958–1961 | במקביל, מפקד מחוז ירושלים, ולימים מנכ"ל משרד המשטרה |
4 | שאול רוזוליו | 1961–1970 | לימים מפכ"ל המשטרה |
5 | דוד עופר | 1970–1972 | |
6 | אהרן שלוש | 1972–1973 | |
7 | חיים תבורי | 1973–1975 | לימים מפכ"ל המשטרה |
8 | אריה איבצן | 1975–1981 | לימים מפכ"ל המשטרה |
9 | יהושע כספי | 1981–1984 | |
10 | אברהם תורג'מן | 1984–1985 | |
11 | רחמים קומפורט | 1985–1990 | |
12 | רפי פלד | 1991–1992 | לימים מפכ"ל המשטרה |
13 | יהודה וילק | 1993 | לימים מפכ"ל המשטרה |
14 | שמעון לוי | 1993–1996 | |
15 | יאיר יצחקי | 1996–1997 | |
16 | דני ברינקר | 1997–2000 | לימים סמפכ"ל המשטרה מנכ"ל המשרד לביטחון הפנים |
17 | יצחק אהרונוביץ' | 2000–2002 | לימים סמפכ"ל המשטרה והשר לביטחון הפנים |
18 | משה קראדי | 2002–2004 | לימים מפכ"ל המשטרה |
19 | דודי כהן | 2004 | לימים מפכ"ל המשטרה |
20 | אורי בר-לב | 2004–2008 | |
21 | יוחנן דנינו | 2008–2011 | לימים מפכ"ל המשטרה |
22 | יוסי פריינטי | 2011–2012 | |
23 | יורם הלוי | 2012–2016 | |
24 | דוד ביתן | 2016–2018 | לימים סמפכ"ל המשטרה |
25 | מוטי כהן | 2018–2019 | לימים ממלא מקום מפכ"ל המשטרה |
26 | יורם סופר | 2019–2021 | |
27 | פרץ עמר | 2021–2023 | לימים מפקד מחוז תל אביב |
28 | אמיר כהן | 2023–מכהן |
קישורים חיצוניים
[עריכת קוד מקור | עריכה]אתר האינטרנט הרשמי של מחוז דרום
- משטרת מחוז דרום
הערות שוליים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- ^ חיל המשטרה של מדינת ישראל מתארגן, דבר, 25 במאי 1948
- ^ רחובות, דבר, 9 במרץ 1949
- ^ מטה משטרת מחוז הדרום עבר לרמלה, חרות, 24 באוגוסט 1949
- ^ קובלים על מיעוט פעולה נגד הסתננות, דבר, 30 ביוני 1949
- ^ אנשים ומוסדות, דבר, 9 ביוני 1950
- ^ 1 2 המשטרה תמשיך להרחיק מסתננים, חרות, 31 ביולי 1950
- ^ נפת הנגב צורפה למשטרת ירושלים, על המשמר, 26 בנובמבר 1953
- ^ שינויים מרחיקי לכת בפיקוד המשטרה, חרות, 25 באוגוסט 1958
- ^ יחיאל לימור, שיטת סיור מניעה לילי הפעילה משטרת מחוז דרום, מעריב, 3 במאי 1966
- ^ 1 2 יחידת יואב, באתר משטרת ישראל
- ^ "הבדואים שלפו אקדח ורדפו אחרינו. נסעתי על 200 קמ"ש", באתר מאקו, 8 באוגוסט 2023
- ^ תיעוד לא נתפס: בנסיעה על אופנוע - שוטר מחסל מחבלים נוסעים ברכב ליד נתיבות, באתר ישראל היום, 9 באוקטובר 2023
מפקדי מחוז הדרום של משטרת ישראל | |
---|---|
|