שיחה:מלכויות זכרונות ושופרות
הוספת נושאמראה
תגובה אחרונה: לפני 15 שנים מאת Amire80 בנושא העברה ל"זיכרונות"
על כן נקווה
[עריכת קוד מקור]מאיפה לקוח מה שכתוב שע"פ מנהג האשכנזים מתחילה ברכת מלכויות מ "על כן נקווה", זה לא נכון. ברכת מלכויות משולבת עם ברכת קדושת היום, והיא מתחילה ב "אתה בחרתנו". יהושפט 21:02, 3 בספטמבר 2007 (IDT)
- אפשר להתייחס אל זה גם כך, אבל שים לב שתחילתה של הברכה היא די "סטנדרטית" לקדושת היום, ולא מוזכרים שם "מלכויות", אן כי אני הייתי אומר שחלקה השני של הברכה מתחיל ב"עלינו". דניאל צבי 08:21, 4 בספטמבר 2007 (IDT)
- הברכה מתחילה באתה בחרתנו ועניין המלכויות בעלינו. תקנתי בערך. אסי אלקיים 20:24, 13 באוקטובר 2007 (IST)
העברה ל"זיכרונות"
[עריכת קוד מקור]צורת הרבים על פי כללי הכתיב חסר הניקוד היא "זיכרונות", בי'. חיפוש בגוגל מחוץ לוויקיפדיה מניב הרבה תוצאות עם "זכרונות", אבל גם הבכתיב "זיכרונות" מופיע הרבה ובאתרים מכובדים, ביניהם דעת, ישיבת הר עציון, משרד החינוך ועוד.
יש התנגדות להעברה לצורה הנכונה על פי האקדמיה? --אמיר א. אהרוני · בואו לכתוב דקדוק! 08:46, 22 בינואר 2009 (IST)
- כן. הצורה צריכה להיות כפי שזה מופיע בסידורים, שכידוע, נכתבו קצת לפני שהוקמה האקדמיה. דניאל צבי • שיחה 09:49, כ"ו בטבת ה'תשס"ט (22.01.09)
- אבל הסידורים מנוקדים וויקיפדיה לא. המילה "אלוהים", למשל, כתובה בתנ"ך בלא ו'. ואני בטוח שהאנשים מאחורי האתרים של "דעת" ו"ישיבת הר עציון" מכירים את הסידור היטב, והם כותבים "זיכרונות". --אמיר א. אהרוני · בואו לכתוב דקדוק! 14:09, 22 בינואר 2009 (IST)
- הסידורים אולי מנוקדים, אבל הגמרא, השולחן ערוך ועוד עשרות ספרים הם לא. אני לא יודע מה השיקולים של אנשי דעת וישיבת הגוש, אבל אנו כותבים אנציקלופדיה, וצריכים לקרוא לערך בשמו האמיתי, שבו הוא נודע במשך אלפי שנים, ולא לשנות על דעת עצמנו רק כי "האקדמיה אמרה". דניאל צבי • שיחה 14:16, כ"ו בטבת ה'תשס"ט (22.01.09)
- אם האקדמיה אמרה, ואתרים מכובדים עושים את זה, אז זה ממש לא מקרה של "על דעת עצמנו".
- כתבי יד של הגמרא והשולחן ערוך מאד מאד לא אחידים והדפוסים הודפסו ללא יד מכוונת של בלשנים מקצועיים. כך שאין ממש דבר כזה "השם האמתי". --אמיר א. אהרוני · בואו לכתוב דקדוק! 14:27, 22 בינואר 2009 (IST)
- נכון, הם לא אחידים, אבל דווקא העדרם של בלשנים מקצועיים הוא יתרונם. רבים מהדפוסים וכתבי היד הועתקו בדיוק כמות שהם מהמקורות הקודמים, ללא שידם של "מתקנים" למיניהם תחול בהם. אמנם אין אחידות בין כתבי היד והד"ר השונים, אבל אם רוב מובהק שלהם כותב את המילה בצורה אחת, כנראה שזו הצורה הנכונה.
- אין בכוחה של האקדמיה, או של כל אתרי האינטרנט בעולם גם יחד לשנות את צורתה הנכונה של המילה, המקסימום שאם יכולים לעשות להפוך אותה ל"תקנית" או לאו (והתקן, כמובן, אינו חל על הסידור, ואינו מחייב אותנו), או להפוך אותה לפחות מקובלת בציבור. דניאל צבי • שיחה 14:36, כ"ו בטבת ה'תשס"ט (22.01.09)
- לא הצלחת להסביר במה אנחנו "נכונים" יותר מהאקדמיה ללשון, אתר דעת, ישיבת הר עציון וכו', אבל ניחא. --אמיר א. אהרוני · בואו לכתוב דקדוק! 16:48, 22 בינואר 2009 (IST)
- הסידורים אולי מנוקדים, אבל הגמרא, השולחן ערוך ועוד עשרות ספרים הם לא. אני לא יודע מה השיקולים של אנשי דעת וישיבת הגוש, אבל אנו כותבים אנציקלופדיה, וצריכים לקרוא לערך בשמו האמיתי, שבו הוא נודע במשך אלפי שנים, ולא לשנות על דעת עצמנו רק כי "האקדמיה אמרה". דניאל צבי • שיחה 14:16, כ"ו בטבת ה'תשס"ט (22.01.09)
- אבל הסידורים מנוקדים וויקיפדיה לא. המילה "אלוהים", למשל, כתובה בתנ"ך בלא ו'. ואני בטוח שהאנשים מאחורי האתרים של "דעת" ו"ישיבת הר עציון" מכירים את הסידור היטב, והם כותבים "זיכרונות". --אמיר א. אהרוני · בואו לכתוב דקדוק! 14:09, 22 בינואר 2009 (IST)