בלה אילש
![]() | |
לידה |
22 במרץ 1895 קושיצה, האימפריה האוסטרו-הונגרית ![]() |
---|---|
פטירה |
5 בינואר 1974 (בגיל 78) בודפשט, הרפובליקה העממית ההונגרית ![]() |
מדינה |
הונגריה ![]() |
מקום קבורה |
בית הקברות קרפשי ![]() |
השכלה |
אוניברסיטת אטווש לוראנד (1916) ![]() |
תקופת הפעילות |
מ-1920 ![]() |
מעסיק |
ניוגט ![]() |
תפקיד |
עורך ראשי ![]() |
מפלגה |
המפלגה הקומוניסטית של ברית המועצות ![]() |
פרסים והוקרה | |
![]() ![]() |
בלה אילש (במקור ליפנר, בהונגרית: Illés Béla; קושיצה, 25 במרץ 1895[1] – בודפשט, 5 בינואר 1974) היה סופר, עיתונאי יהודי-הונגרי זכה פעמיים בפרס קושוט היוקרתי.
ביוגרפיה
[עריכת קוד מקור | עריכה]בלה אילש נולד במשפחה יהודית כבנם של איזידור ליפנר (1860–1943)[2] ושל רוזה בק (1876–1967). בשנת 1912 סיים את לימודיו בגימנסיית סנט אישטוואן בזוגלו (רובע 14 כיום בבודפשט). בשנת 1916 קיבל את הדוקטורט באוניברסיטת בודפשט (כיום שמה אוניברסיטת אטווש לוראנד). כתביו הראשונים פורסמו על ידי כתב העת הספרותי החשוב ניוגט בסיוע המשורר אנדרה אדי. משם ואילך לקח על עצמו אילש באופן קבוע תפקידי כתיבה פוליטית וציבורית בטורי הניוגט. הוא תמך בדעות סוציאליסטיות, ולא באלה הבורגניות רדיקליות.
בשנת 1919 היגר לווינה בעקבות נפילת הרפובליקה הסובייטית ההונגרית. בשנים 1920 עד 1921 עבד ב"עיתון הפועלים" (Munkás Újság) בזקרפטיה. הוא נעצר ולאחר מכן גורש מצ'כוסלובקיה (שהוקמה אז והאזור עבר אליה מהונגריה בעקבות חוזה טריאנון). בשנים 1921 עד 1922 חי שוב בווינה כעובד מזדמן וכניצב בסרטי קולנוע. בשנת 1923, לאחר שגורש גם מאוסטריה הוא נסע לרוסיה הסוביטית (לימים ברית המועצות). הוא הפך לעובד של העיתון בשפה ההונגרית "מגל ופטיש" (Sarló és Kalapács). משנת 1927 עבד במזכירות התאחדות הסופרים הסובייטית.
הרומנים שלו מעוררים את אירועי הרפובליקה הסובייטית ההונגרית, את הדרך למהפכה. כמאיור של הצבא האדום הסובייטי השתתף במצור על בודפשט. בשנים 1950 עד 1956 היה העורך הראשי של "העיתון הספרותי" (Irodalmi Újság). משנת 1957 עד 1959 היה חבר מערכת כתב עת "חיים וספרות" (Élet és Irodalom). נינו הוא השחקן ההונגרי מאטה יאראי.
קפטן גוסב
[עריכת קוד מקור | עריכה]דמותו המפורסמת הבדיונית הוא אלכסיי גוסב (ברוסית: капитан Алексей Гусев), קצין בצבא הרוסי האימפריאלי שלחם לצד ההונגרים, כביכול, במהפיכת 1848 בהונגריה שמכונה בהונגריה "מלחמת העצמאות בשנים 1848-49", שנתפס כביכול במינסק באוגוסט 1849 עם שישה מחבריו על ביקורתו לגבי ההתערבות רוסית בהונגריה. כבר בשנות ה-50 של המאה ה-20 קבעו ההיסטוריונים שזו דמות בדיונית לחלוטין, על אף הכחשותיו של אילש.
פרסים
[עריכת קוד מקור | עריכה]יצירותיו
[עריכת קוד מקור | עריכה]- Doktor Utrius Pál honvédbaka hátrahagyott írásai; sajtó alá rend. Illés Béla; Világosság Ny., Bp., 1917
- Spartacus élete; Korvin Ny., Bp., 1919 (Táltos könyvtár)
- A szellemi munkások és a szocializmus; Táltos, Bp., 1919 (Táltos könyvtár. Időszerű kérdések)
- Ruszin Petra temetése. Novellák; s.n., Bratislava, 1921
- Ég a Tisza (1929)
- Nem mese; Külföldi Munkások Kiadóvállalata, Moszkva, 1932 (A "Sarló és Kalapács" kiskönyvtára)
- Zalka Máté; Officina, Bp., 1945 (Officina. Új sorozat)
- Fogarasi Béla–Illés Béla: Magyar-orosz történelmi kapcsolatok; Magyar-Szovjet Művelődési Társaság, Bp., 1945 (Jó szomszédság könyvtára)
- Spartacus; Officina, Bp., 1945 (Officina könyvtár)
- Új bor. Regény; Singer-Wolfner, Bp., 1945
- Kárpáti rapszódia. Regény három részben; Új Idők, Bp., 1946
- Erdei emberek. Regény; Új Idők Irodalmi Intézet, Bp., 1946
- Zsatkovics Gergely királysága. Regény; Singer-Wolfner, Bp., 1946
- Találkozások; Athenaeum Ny., Bp., 1946
- Az aranyliba; bev. Romain Rolland; Athenaeum, Bp., 1946
- Szkipetárok. Regény; Új Idők, Bp., 1946
- Szkipetárok; ifjúsági kiad.; Új idők, Bp., 1947
- A Guszev-ügy; Budapest Irodalmi Intézet, Bp., 1947 (Jó könyvek)
- Tűz Moszkva alatt. Elbeszélés; Athenaeum, Bp., 1947 (Zsebkönyvtár)
- Emberek vagyunk. Novellák, rajzok; Szikra, Bp., 1948 (Szikra regénytár)
- A derűlátás hatalma. Novellák; Budapest Irodalmi Intézet, Bp., 1949 (Magyar elbeszélők)
- Fegyvert s vitézt éneklek; Révai, Bp., 1949
- Sztálin a dolgozó parasztságért; Népművelési Minisztérium, Bp., 1949 (Szabad Föld téli esték füzetei)
- Mit jelent a győzelmes októberi szocialista forradalom a magyar dolgozó parasztságnak; MDP, Bp., 1949
- A szovjet hadsereg – a szabadság és béke fegyveres ereje; HM–Magyar-Szovjet Társaság, Bp., 1950
- A vígszínházi csata; Révai, Bp., 1950
- Kerekes Pista világkörüli utazása; Athenaeum, Bp., 1950 (Ifjú Gárda könyvtár)
- Lenin és a magyar dolgozó parasztság; MDP, Bp., 1951
- Sztálin és az irodalom; MSZT, Bp., 1951
- Válogatott elbeszélések; Szépirodalmi, Bp., 1951
- Honfoglalás; Szépirodalmi, Bp., 1952–1954
- 1. 1943
- 2. 1944
- 3. Új esztendő
- Történelmi lecke. Cikkek, tanulmányok; Művelt Nép, Bp., 1952
- Népünk szabadságáért. Rákosi Mátyás elvtárs életéből; Szikra, Bp., 1952
- Illés Béla: Zalka Máté / Gyáros László: Lukács tábornok; Magyar Szabadságharcos Szövetség, Bp., 1952
- Rákosi elvtárs harcos élete; Magyar Foto Dia-Osztály, Bp., 1953 (Beszélő képek)
- Háztűznéző. Elbeszélések; Szépirodalmi, Bp., 1955
- Harminchat esztendő; Szépirodalmi, Bp., 1956
- Válaszúton; Magvető, Bp., 1958
- Anekdoták könyve; Szépirodalmi, Bp., 1959
- Szivárvány. Színmű; Szépirodalmi, Bp., 1959
- Hétköznapok. Novellák; utószó Halász Sándor; Irodalmi és Művészeti Kiadó, Bukarest, 1960 (Kincses könyvtár)
- Anekdoták könyve és újabb egészen rövid történetek; utószó Király István; Szépirodalmi, Bp., 1960 (Olcsó könyvtár)
- Kenyér. Novellák. 1920–1960; bev. Diószegi András; Magvető, Bp., 1961
- Ahogy a kortárs látta. Cikkgyűjtemény; Szépirodalmi, Bp., 1961
- Vér nem válik vízzé!; Szépirodalmi, Bp., 1962
- Válogatott elbeszélések; vál. Szalontai Mihály; Szépirodalmi, Bp., 1962 (Diákkönyvtár)
- Inasévek. Regény; Móra, Bp., 1963
- Anekdoták, találkozások, történetek; összegyűjt., szerk. Jászberényi József; Szépirodalmi, Bp., 1964
- Az aranyliba. Összegyűjtött elbeszélések. 1920–1964; összegyűjt., szerk. Jászberényi József; Szépirodalmi, Bp., 1965
- A 339-es szoba / Új esztendő; Szépirodalmi, Bp., 1966
- Lövészárokban. Cikkek, publicisztikai írások, karcolatok. 1916–1966; vál., szerk. Jászberényi József; Szépirodalmi, Bp., 1967
- Pipafüst mellett. Írások irodalomról, írókról, könyvekről, színművekről, filmekről, képzőművészetről; összegyűjt., szerk. Jászberényi József; Szépirodalmi, Bp., 1967
- A pemétei csoda. Elbeszélések, kisregények, arcképvázlatok, színművek; szerk. Jászberényi József; Szépirodalmi, Bp., 1968
- Az aranyliba; 2. bőv. kiad.; Szépirodalmi, Bp., 1972
- Varázsló inasok; vál. Kónya Judit; Szépirodalmi, Bp., 1978 (Kiskönyvtár)
ראו גם
[עריכת קוד מקור | עריכה]- ביקורת על ג'רג' פרנצי: בלה אילש: רפסודיה קרפטית
- גזה הגדוש: אולם הדיוקנאות של הספרות ההונגרית
- פרופיל היוצר ב-Moly.hu
- בולדיז'אר ורש: זיוף היסטוריה ותעמולה פוליטית. סיפורי בלה אילש על תמיכה רוסית במאבקי החירות ההונגריים ; המכון להיסטוריה, האקדמיה ההונגרית למדעים, 2014 ( אנדרטאות היסטוריות הונגריות. עבודות גמר)
לקריאה נוספת
[עריכת קוד מקור | עריכה]- מיהו מי בספרות הונגרית? ספרי מאגר מסת"ב 9638607106
- אדן שבה: הגדוד שנידון למוות, קרן התרבות בודקסי, מסת"ב 9789630649575
- לקסיקון ספרותי הונגריחדש, עורך ראשי. פטר לאסלו, 1994
- ביוגרפיה של בלה אילש
קישורים חיצוניים
[עריכת קוד מקור | עריכה]בלה אילש, דף שער בספרייה הלאומית
בלה אילש, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
הערות שוליים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- עיתונאים יהודים הונגרים
- סופרים יהודים הונגרים
- עורכי עיתונים יהודים הונגרים
- מהגרים מהונגריה
- בוגרי אוניברסיטת אטווש לוראנד בודפשט
- יהודים זוכי פרס קושוט
- יהודים אנשי הצבא האדום במלחמת העולם השנייה
- אנשי צבא אוסטרו-הונגרים במלחמת העולם הראשונה
- מקבלי עיטור המלחמה הפטריוטית הגדולה
- מקבלי עיטור הכוכב האדום
- מהגרים לברית המועצות
- הונגרים שנולדו ב-1895
- הונגרים שנפטרו ב-1974