ערן נוימן
פרופסור ערן נוימן בארכיון האדריכלות במוזיאון תל אביב לאמנות | |
לידה |
1968 (בן 56 בערך) פתח תקווה, ישראל ![]() |
---|---|
מקום לימודים | |
תחום יצירה | אדריכלות |
![]() ![]() |
ערן נוימן (נולד בשנת 1968 בפתח תקווה) הוא אדריכל, אוצר, חוקר אדריכלות ישראלי ופרופסור מן המניין באוניברסיטת תל אביב. החל מאוקטובר 2019, נוימן מכהן כדקאן הפקולטה לאמנויות ע"ש יולנדה ודוד כץ, באוניברסיטת תל אביב. בין השנים 2010 ל-2018 כיהן כראש בית-הספר לאדריכלות על-שם דוד עזריאלי באוניברסיטת תל אביב. נוימן עומד בראש המעבדה הדיגיטלית לחקר אדריכלות.
נוימן הרצה ולימד במוסדות מובילים בעולם: באוניברסיטת הרווארד, אוניברסיטת פנסילבניה, אוניברסיטת טונג'י בשנחאי, אוניברסיטת מונאש במלבורן, אוניברסיטת ריירסון בטורונטו, אוניברסיטת מק'גיל במונטריאול ועוד.
נוימן שימש כחבר בוועדות רבות (ועדת פרס ישראל, פרס רוקח וועדת פרס קרוון). הוא שימש כיועץ לכנסים אקדמיים רבים (הכנס לכבוד מאה שנים לתל אביב, כנס יד הנדיב).
נוימן גם זכה במספר רב של מענקי מחקר (הקרן הלאומית למדע, קרן גרמניה-ישראל, קרן עתיד Zukunft, קרן ליידי דייוויס, קרן ג'יי פול גטי מלוס אנג'לס, קרן Chateaubriand ועוד).
נוימן הוא המקים ועומד בראש ארכיון עזריאלי לאדריכלות במוזיאון תל אביב לאמנות.
ביוגרפיה
[עריכת קוד מקור | עריכה]נוימן הוא בוגר המחלקה לאדריכלות של האקדמיה לאמנות בצלאל, ובעל תוארי מוסמך ודוקטור מאוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס (UCLA). את עבודת המסטר והדוקטורט ערך נוימן בהנחיית פרופ' אנטוני וידלר (Anthony Vidler) ופרופ' סלביה לאווין (Sylvia Lavin).
נוימן מתמחה בתאוריה ביקורתית בתחום האדריכלות של המאה העשרים, וכן תאוריות אדריכלות דיגיטלית עכשווית, לצד השפעת מדיה דיגיטלית על אדריכלות במאה ה-21.
פרסומיו של נוימן ראו אור במגזינים מקומיים ובינלאומיים, ובהם:
"Architectural Design", "Architectural Theory Review", "Journal of Architectural Education" ,"Journal of Architecture", "Leonardo", "Footprint", וכן "Theory and Criticism"
בשנת 2003, ייסד נוימן יחדיו עם החוקרים אהרן שפרכר וצ'נדלר ארנס את משרד המחקר והתכנון הבינלאומי Open Source Architecture.
בשנת 2006, אצר נוימן יחד עם שפרכר וארנס את התערוכה "The Gen[H]ome Project: Genetics and Architecture" ב-Mak Center of Art and Architecture שבלוס אנג'לס. התערוכה הציגה עבודות של אדריכלים דיגיטליים שעוסקים בקשר בין אדריכלות לגנטיקה.
בשנת 2008, אצר נוימן יחד עם עמיתו יעקב יאשה גרובמן את התערוכה "פרפורמליזם" (הלחם של המילים "פרפורמנס" ו"פורמליזם") בביתן הלנה רובינשטיין של מוזיאון תל אביב.
בשנת 2012, יצא לאור הספר "Performalism: Form and Performance in Digital Architecture" בהוצאת Routledge בעריכת נוימן ויעקב יאשה גרובמן.
בשנת 2013, שימש כחבר בוועדת פרס ישראל. הוועדה החליטה להעניק את הפרס לפרופ' אדם מזור.
בשנת 2014, יצא לאור ספרו של נוימן "Shoah Presence: Architectural Representations of the Holocaust" בהוצאת Ashgate. הספר זכה לביקורות מצוינות.
בשנת 2014, אצר נוימן את התערוכה "דוד ינאי: אדריכלות וגנטיקה". התערוכה מבוססת על מחקר שנוימן ערך על ינאי. התערוכה הוצגה במוזיאון תל אביב לאמנות. נוימן גם ערך ספר מקיף על עבודותיו של ינאי שיצא לאור במקביל לתערוכה.
בשנת 2015, אצר נוימן את התערוכה "מרכז הנגב: מברוטליזם לפוסט-מודרניזם". התערוכה הציגה את הגלגולים השונים של מרכז הנגב בתכנונו של רם כרמי. התערוכה הוצגה בארכיון עזריאלי לאדריכלות.
בשנת 2016, אצר נוימן יחד עם פרופ' נורית ליסובסקי את התערוכה "נופי זיכרון". התערוכה הציגה שלוש עבודות של אדריכלי הנוף ליפא יהלום ודן צור. התערוכה הוצגה בארכיון עזריאלי לאדריכלות.
בינואר 2017, נבחר נוימן לשמש בתפקיד מנכ"ל מוזיאון ישראל אך החליט שלא לקחת על עצמו את התפקיד.
בפברואר 2017, אצר נוימן את התערוכה "ישראל בתצוגה: אקספו 67'". התערוכה הציגה את הביתן הישראלי לתערוכה הבין לאומית שהתקיימה במונטריאול בשנת 1967. הביתן תוכנן על ידי אריה שרון, דוד רזניק ואלדר שרון. התערוכה הוצגה בארכיון עזריאלי לאדריכלות.
בדצמבר 2017, אצר נוימן את התערוכה "בית המשפט העליון: רישומים". התערוכה הציגה את תהליך התכנון של הבניין על ידי רם כרמי ועדה כרמי מלמד. התערוכה הוצגה בארכיון עזריאלי לאדריכלות.
באפריל 2018, נפתחה בביתן הלנה רובינשטיין, מוזיאון תל אביב לאמנות תערוכה באוצרתו של נוימן על האדריכל אריה שרון. התערוכה הרטרוספקטיבית המקיפה, "אריה שרון: אדריכל המדינה", הציגה את מכלול עבודתו של שרון.
ביוני 2018, אצר נוימן את התערוכה ״אטריום: שרון אדריכלים - דור שלישי״. התערוכה מציגה בארכיון עזריאלי לאדריכלות את עבודות משרד שרון בהובלתו של ארד שרון. התערוכה היא המשך לתערוכה "אריה שרון: אדריכל המדינה".
בדצמבר 2018, נבחר נוימן לתפקיד דקאן הפקולטה לאמנויות ע״ש יולנדה ודוד כץ, אוניברסיטת תל אביב. נוימן נכנס לתפקיד באוקטובר 2019.
בפברואר 2019, אצר נוימן את התערוכה "אקלקטיק-מודרן: עבודות מאוסף סם ברקאי". התערוכה הציגה בארכיון עזריאלי לאדריכלות את המעבר של ברקאי מהסגנון האקלקטי למודרני במהלך המחצית הראשונה של המאה העשרים.
בין יוני ואוגוסט 2019, ערך נוימן מחקר על האדריכל ההונגרי-צרפתי יונה פרידמן ב-Getty Research Institute בלוס אנג׳לס.
בינואר 2020, אצר נוימן את התערוכה "תבנית, אדם: עבודות מאוסף נחום זולוטוב". התערוכה הציגה עבודות נבחרות מתוך אוסף זולוטוב. התערוכה הציגה בארכיון עזריאלי לאדריכלות.
ביוני 2021, אצר נוימן את התערוכה "הבנייו: 50 שנה". התערוכה הציגה את התחרות לבניין המרכזי של מוזיאון תל אביב לאמנות ודנה בהצעה הזוכה של יצחק ישר ודן איתן. היא הציגה בארכיון עזריאלי לאדריכלות.
בנובמבר 2022, אצר נוימן את התערוכה "חורבות פוסטמודרניות: כיכר דיזנגוף והדולפינריום". התערוכה העלתה שאלות על אודות עתיד האדריכלות הפוסטמודרנית בתל אביב.
בנובמבר 2023, יצא לאור ספרו האקדמי של נוימן על האדריכל אריה שרון "Arieh Sharon and Modern Architecture in Israel" בהוצאת Routledge.
במרץ 2024, אצר נוימן את התערוכה "לבנות את הים: ורנר יוסף ויטקובר ותכנון חוף הים של תל אביב". התערוכה מתמקדת בתכנון ועיצוב רצועת החוף של תל אביב המאה שנים האחרונות.
חיים אישיים
[עריכת קוד מקור | עריכה]נוימן הוא בן זוגו של התסריטאי אבנר ברנהיימר, ואב לשני בנים. מתגורר בתל אביב.
קישורים חיצוניים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- אתר משרד Open Source Architecture
- ערן נוימן, "בלהט ההלקאה העצמית", באתר הארץ, 30 בינואר 2005
ערן נוימן, "הטיילת בתל אביב: העיקר להתנגד", באתר הארץ, 29 באפריל 2013
קשת רוזנבלום, "המשפיעים באדריכלות הישראלית", באתר הארץ, 31 ביולי 2013
- אסתר זנדברג, "הילד הרע של האדריכלות הישראלית: רטרוספקטיבה לדוד ינאי", באתר הארץ, 23 באוקטובר 2014
נעמה ריבה, מה המורשת האמיתית של אריה שרון, הבאת הבאוהאוס לתל אביב או שליחת המזרחים בפריפריה?, באתר הארץ, 14 באפריל 2018
אסתר זנדברג, לה קורבוזיה היה יכול רק לקנא במוזיאון הזה, באתר הארץ, 14 ביולי 2021
אסתר זנדברג, טרלול אדריכלי שלא נראה כמוהו, באתר הארץ, 14 בספטמבר 2023
- ערן נוימן, דף שער בספרייה הלאומית