חתושילי השלישי
![]() | |||||
מימין חתושילי השלישי ואל הסער האנטולי בתבליט פירקטין | |||||
לידה |
המאה ה־13 לפנה״ס Hatti, טורקיה ![]() | ||||
---|---|---|---|---|---|
פטירה |
המאה ה־13 לפנה״ס ![]() | ||||
בן או בת זוג |
פודוחפה ![]() | ||||
| |||||
![]() ![]() |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/97/Istanbul_-_Museo_archeol._-_Trattato_di_Qadesh_fra_ittiti_ed_egizi_%281269_a.C.%29_-_Foto_G._Dall%27Orto_28-5-2006.jpg/200px-Istanbul_-_Museo_archeol._-_Trattato_di_Qadesh_fra_ittiti_ed_egizi_%281269_a.C.%29_-_Foto_G._Dall%27Orto_28-5-2006.jpg)
חַתוּשִילִי או חַתוּשִילִיש[1] השלישי (מחתית: "מגיע מ...", "של" או "שייך לעיר" חתושה) היה מלך החתים בתקופת הממלכה החתית החדשה. הוא שלט בין השנים 1267–1237 לפנה"ס. אשתו הייתה המלכה פודוחפה.
ביוגרפיה
[עריכת קוד מקור | עריכה]חתושילי השלישי היה אחרון מבין ארבעת בניו של מורשילי השני. אביו מינה אותו לכהן הגדול של העיר סַמוּחַה (טרם נחשפה), בעקבות זאת נשאר נאמן כל ימי חייו לאלה אשתר כפי שבא לידי ביטוי במסמך שרשם בעקבות מלחמתו עם אחיינו (ראו ערך מורשילי השלישי). מוותלי השני אחיו, מינה אותו למושל של העיר חתושש לאחר העברת הבירה לתַרְחוּנְתַשַה (Tarḫuntašša) (העיר טרם נחשפה).
עוד בטרם היותו למלך, שימש חתושילי השלישי כמפקד הצבא החתי בקרב קדש המפורסם, בו הנחילו החתים מכה קשה על הצבא המצרי.
בשנה השביעית למלכות אחיינו, מורשילי השלישי, שימש חתושילי השלישי בתור מושל הערים נֵרִיךּ וחַקְפִישַה. מורשילי השלישי, כנראה מפני שראה בחתושילי השלישי איום ישיר על המשך שלטונו, החליט לפתוח נגדו במלחמה. תחילה הוא העביר את הבירה חזרה לחתושה ומיד לאחר מכן הדיח את חתושילי השלישי ממשרת מושל העיר נריך. אולם בסדרה של מהלכים צבאיים הצליח חתושילי השלישי להביס את אחיינו, להגלותו ולתפוס את השלטון. לאחר שכבש מחדש את העיר נריך, לקח חתושילי השלישי על עצמו את התואר הכהן הגדול של אל הסערה וקרא לבנו הבכור נֵרִיכּלִי, כלומר ההוא אשר מגיע מהעיר נריך.
בהיותו למלך כרת לבסוף הסכם שלום עם רעמסס השני, פרעה מצרים, על סיום פעולות האיבה המתמשכות בין שתי האימפריות באזור סוריה של ימינו. הסכם השלום, אשר נודע בתור הסכם קדש, קבע את הגבולות בין שתי האימפריות באזור הלבנט, היווה ברית הגנה הדדית ואף הסכם הסגרה. כדי לחזק את ההסכם נשא רעמסס השני לאישה את אחת מבנותיו של חתושילי השלישי. נכון להיום (2013) נחשב הסכם קדש להסכם השלום הכתוב הראשון בתולדות האנושות.
בארמון המלכות בבירה חתושש נמצאו יותר ממאתים מסמכים כתובים המרמזים על היחסים הדיפלומטיים שניהל חתושילי השלישי עם רוב מלכי המזרח הקרוב ובהם גם רעמסס השני.
עוד בתקופת מלכותו החליט חתושילי השלישי לקדם את בנו הצעיר תוּדְחַלִיה על פני בנו הבכור נריכלי בתור יורש העצר. תודחליה הרביעי עלה על כס המלכות מיד לאחר מותו של אביו בשנת 1237 לפנה"ס.
לקריאה נוספת
[עריכת קוד מקור | עריכה]- אלי בר-נביא, תולדות העולם משחר האנושות ועד ימינו, הוצאת ידיעות אחרונות, 1994.[דרושה הבהרה]
- .Michael Roaf, Cultural Atlas Of Mesopotamia and the ancient near east ,1991.
קישורים חיצוניים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- החתים, באתר "הכול על־אודות טורקיה"
- החתים, באתר היסטוריית העולם.
- חתושילי השלישי, באתר דעת
- חתושילי השלישי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
הערות שוליים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- ^ שמות חתיים של מקומות, אלים ואנשים יכולים להיות מתועתקים עם סיומת ־ש, המציינת את יחסת הנושא (nominative case), או בצורה הבסיסית ללא היחסה; בספרות המקצועית רווחת יותר השיטה השנייה. ראו איתמר זינגר, החתים ותרבותם, מוסד ביאליק, 2009, עמ' ט.
הקודם: מורשילי השלישי |
מלכי החתים | הבא: תודחליה הרביעי |