סיור וירטואלי
![]() |
יש לערוך ערך זה. הסיבה היא: א. ניסוח שאינו תואם את הערכים הכתובים בוויקיפדיה. ב. עיצוב שאינו תואם את הערכים הכתובים בוויקיפדיה (כותרות וכותרות משנה, ועוד). ג. חסרים קישורים פנימיים. ד. חסרים קישורים חיצוניים. ה. חסרות ראיות בערך לקיומו של דיון ציבורי על המושג, באופן המצדיק ערך אנציקלופדי.
| |
יש לערוך ערך זה. הסיבה היא: א. ניסוח שאינו תואם את הערכים הכתובים בוויקיפדיה. ב. עיצוב שאינו תואם את הערכים הכתובים בוויקיפדיה (כותרות וכותרות משנה, ועוד). ג. חסרים קישורים פנימיים. ד. חסרים קישורים חיצוניים. ה. חסרות ראיות בערך לקיומו של דיון ציבורי על המושג, באופן המצדיק ערך אנציקלופדי. | |
סיור וירטואלי הוא הדמיה של מיקום ממשי קיים, המורכבת בדרך כלל מרצף של קטעי וידאו, תמונות סטילס או תמונות פנורמיות. הסיורים עשויים לכלול גם מרכיבי מולטימדיה אחרים, כגון אפקטים קוליים, מוזיקה, קריינות וטקסט. האפשרות להציע סיור וירטואלי נולדה הודות לשלל ההתפתחויות הטכנולוגיות שהתרחשו בעשורים האחרונים. סיור וירטואלי יכל לשמש "ביקור" במוזיאונים, במבנים היסטוריים, וכן לשימוש בתחום העסקים ושיווק למשל, בתחום תיווך דירות.
היסטוריה
[עריכת קוד מקור | עריכה]השימוש הראשון במונח "סיור וירטואלי" היה בשנת 1994. למבקרים במוזיאון הוצע אז "לצעוד" בתוך הדמיה תלת-ממדית של טירת דאדלי באנגליה, כפי שנראתה בשנת 1550.[1] הסיור הממוחשב תוכנן על ידי המהנדס הבריטי קולין ג'ונסון. אחת המשתמשות הראשונות בסיור הווירטואלי הייתה המלכה אליזבת השנייה, בפתיחה הרשמית של מרכז המבקרים בחודש יוני 1994. המערכת כונתה "סיור וירטואלי" ("virtual tour") כיוון שכללה מציאות מדומה (virtual reality) וסיור מלכותי (royal tour). המערכת הוצגה בכנס שנערך על ידי המוזיאון הבריטי בנובמבר 1994. ב־1996 פרסם המוזיאון הבריטי ספר בנושא.[2]
בתקופת משבר הקורונה, החל משנת 2020, עלה השימוש בטכנולוגיות סיור וירטואלי באתרי תיירות ומורשת רבים ברחבי העולם, כדי להתגבר על ההגבלות שמנעו מאנשים להגיע פיזית למקומות עצמם. מוזיאונים רבים פתחו את שעריהם הוירטואליים לקהל הרחב מהבית.[3]
שימושים
[עריכת קוד מקור | עריכה]הביטוי "סיור וירטואלי" משמש לעיתים קרובות לתיאור מגוון רחב של צילומי וידאו מבוססי מדיה. פנורמה מציינת נוף רצוף. פנורמה יכולה להיות סדרה של תמונות או קטעי וידאו פנורמיים. עם זאת, משפטים כגון "סיור פנורמי" ו- "סיור וירטואלי" קשורים בעיקר לסיורים וירטואליים שנוצרו באמצעות מצלמות סטילס. סיורים וירטואליים כאלה בנויים ממספר תמונות שצולמו מאותה זווית צילום. את המצלמה ואת העדשה מסובבים סביב מה שמכונה נקודת קטרי (הנקודה המדויקת בחלק האחורי של העדשה שבה מתכנס האור). סיור וידאו הוא סיור בתנועה מלאה של מיקום. שלא כמו סיור וירטואלי סטטי שנותן תחושה של עטיפה מסביב, סיור וידאו מדמה כאילו אתה הולך דרך המיקום. באמצעות מצלמת וידאו, מיקום מצולם תוך כדי תנועה ממקום למקום. סיורי וידאו נמצאים בתנועה מתמדת ומצולמים בקצב הליכה.
נדל"ן
[עריכת קוד מקור | עריכה]סיורים וירטואליים הם פופולריים מאוד בענף הנדל"ן. קיימים מספר סוגים של סיורים כאלה, הכוללים אפשרויות פשוטות כגון תוכניות רצפה אינטראקטיביות, ואפשרויות מתוחכמות יותר, כגון שירות סיורים וירטואליים מלאים. תוכנית אינטראקטיבית של הרצפה, תמונות של הנכס בעזרת תוכנית הרצפה וחיצים כדי לציין את מיקומה של כל נקודה. לחיצה על חצים מציגה למשתמש איפה המצלמה הייתה ולאיזה כיוון המצלמה הייתה מכוונת. סיורים וירטואליים נוצרים בדרך כלל על ידי צלם מקצועי אשר יבקר בנכס הנמכר, יצלם מספר תמונות, ויהפוך אותן באמצעות תוכנה ייעודית לסיורים וירטואליים מלאים.
שקופיות מחופשות לסיורים וירטואליים - בשנים האחרונות, הצגות שקופיות הפכו לא ברורות וחדלו מלשווק אותן כמו "סיורים וירטואליים". הצגת שקופיות מאפשרת להחליק ימינה ושמאלה, להתקרב ולהתרחק. לעומת זאת סיור וירטואלי יאפשר למשתמש להיכנס הביתה, ללחוץ על העכבר כדי לנוע מעלה, מטה ומסביב ולנווט עם החץ כדי לעבור אל המיקום הבא. זהו "סיור וירטואלי". כמובן שישנם סיורים מתקדמים יותר אשר כוללים מפות, רדארים (מכ"ם), אובייקטים תלת־ממדיים, סרטונים ועוד.
שימור אתרים היסטוריים
[עריכת קוד מקור | עריכה]טכנולוגיית הסיורים התלת-ממדיים משמשת גם לתיעוד ושימור של אתרים היסטוריים שעלולים להיות בלתי-נגישים לציבור מסיבות שונות. הסיורים הווירטואליים של אתרים כאלה יכולים לשמש למחקרים וגילויים עתידיים.
אירוח
[עריכת קוד מקור | עריכה]בתעשיית האירוח נעשה שימוש רב בסיורים ווירטואליים. בתי מלון ובתי הארחה רבים משתמשים בסיורים הווירטואליים ככלי שיווקי שמאפשר לקהל הלקוחות הפוטנציאלי להתרשם מהמקום הפיזי ומהאפשרויות שהוא מציע.
קישורים חיצוניים
[עריכת קוד מקור | עריכה]הערות שוליים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- ^ The First Use of Virtual Reality in a Museum or Archaeological Context : History of Information, www.historyofinformation.com
- ^ Tony Higgins, Peter Main, Janet Lang, British Museum, Imaging the Past: Electronic Imaging and Computer Graphics in Museums and Archaeology, British Museum, 1996, ISBN 978-0-86159-114-5. (באנגלית)
- ^ Osman El-Said, Heba Aziz, Virtual Tours a Means to an End: An Analysis of Virtual Tours’ Role in Tourism Recovery Post COVID-19, Journal of Travel Research 61, 2022-03, עמ' 528–548 doi: 10.1177/0047287521997567