אורלי בן-ארי – הבדלי גרסאות
←אורלי בן-ארי: המילה הנכונה (חיוך) |
נכונה לפי מי? |
||
שורה 13: | שורה 13: | ||
כעובדת בכירה בשירות המדינה למדה ב[[המכללה לביטחון לאומי|מכללה לביטחון לאומי]] ובמסגרת זו קיבלה תואר שני ב[[מדעי המדינה]] מ[[אוניברסיטת חיפה]]. |
כעובדת בכירה בשירות המדינה למדה ב[[המכללה לביטחון לאומי|מכללה לביטחון לאומי]] ובמסגרת זו קיבלה תואר שני ב[[מדעי המדינה]] מ[[אוניברסיטת חיפה]]. |
||
ב-[[17 בדצמבר]] [[2019]] מונתה על ידי [[שר המשפטים]] [[אמיר אוחנה]] לממלאת מקום פרקליט המדינה.{{הערה|{{כאן|[[צח שפיצן]] ו[[תמר אלמוג]]|בניגוד לעמדת היועמ"ש: אוחנה מינה ממלאת מקום לשי ניצן|63542|17 בדצמבר 2019}}}} לאחר שדרישתו של [[היועץ המשפטי לממשלה]], [[אביחי מנדלבליט]] למנות את [[שלמה למברגר]] (ובהמשך העלה גם את |
ב-[[17 בדצמבר]] [[2019]] מונתה על ידי [[שר המשפטים]] [[אמיר אוחנה]] לממלאת מקום פרקליט המדינה.{{הערה|{{כאן|[[צח שפיצן]] ו[[תמר אלמוג]]|בניגוד לעמדת היועמ"ש: אוחנה מינה ממלאת מקום לשי ניצן|63542|17 בדצמבר 2019}}}} לאחר שדרישתו של [[היועץ המשפטי לממשלה]], [[אביחי מנדלבליט]] למנות את [[שלמה למברגר]] (ובהמשך העלה גם את שמותם של ציון אילוז ואורית קוטב) לתפקיד לא התקבלה,{{הערה|{{הארץ|נטעאל בנדל|המועמדים החלופיים שהציע מנדלבליט לאוחנה: משנה לפרקליט המדינה ופרקליט מחוז דרום|1.8288202|18 בדצמבר 2019}}}} התנגד מנדלבליט למינויה וקבע שקיימת מניעה משפטית למנות אותה לתפקיד.{{הערה|{{קישור כללי|כתובת=https://www.israelhayom.co.il/article/716339|הכותב=יאיר אלטמן|כותרת=בעלת ניסיון בתיקים ביטחוניים רגישים: הכירו את מ"מ פרקליט המדינה אורלי בן-ארי גינזברג|אתר=ישראל היום|תאריך=17 בדצמבר 2019|תאריך_וידוא=2019-12-17}}}} [[נציב שירות המדינה]], [[דניאל הרשקוביץ]], הזהיר מפני פגיעה בתפקוד הפרקליטות עקב מינויה של מי שאינה בכירה מספיק בהיררכיה הארגונית. בעקבות עתירת [[התנועה לאיכות השלטון]] לבג"ץ נגד המינוי הוציא [[בג"ץ]] [[צו ארעי]] המעכב את המינוי עד להחלטה אחרת.{{הערה|{{פס"ד עליון|קישור=19084100.B03|סוג=בג"ץ|עותר=התנועה למען איכות השלטון בישראל|משיב=שר המשפטים ואחרים|ניתן ב=18 בדצמבר 2019}}}} ב-20 בדצמבר 2019 הודיעה בן ארי כי עקב האווירה שנוצרה סביב מינויה היא חוזרת בה מהסכמתה למינוי.{{הערה|{{קישור כללי|כתובת=https://www.mako.co.il/news-politics/2019_q4/Article-603366d16242f61027.htm|הכותב=[[גיא פלג]]|כותרת=המינוי של אוחנה נכשל: בן ארי הודיעה כי תוותר על המינוי לתפקיד מ"מ פרקליטת המדינה|אתר=[[mako]]|תאריך=20 בדצמבר 2019|תאריך_וידוא=2019-12-20}}}}{{הערה|{{וואלה!|מאיה הורודניצ'אנו וטל שלו|בעקבות סערת המינוי: בן-ארי גינזברג ויתרה על תפקיד מ"מ פרקליט המדינה|3330560|20 בדצמבר 2019}}}} |
||
== חיים אישיים == |
== חיים אישיים == |
גרסה מ־23:55, 21 בדצמבר 2019
לידה | 1965 (בת 59 בערך) |
---|---|
מדינה |
![]() |
תפקידים בולטים | משנה לפרקליטת מחוז מרכז–פלילי |
![]() ![]() |
אורלי בן ארי-גינזברג (נולדה בשנת 1965) היא משפטנית ישראלית, משנה לפרקליטת מחוז מרכז (פלילי) שהייתה מועמדת שר המשפטים לתפקיד ממלאת מקום פרקליט המדינה.
ביוגרפיה
את שירותה הצבאי עשתה בן ארי ביחידה 8200 של חיל המודיעין. היא בוגרת תואר ראשון בהצטיינות במשפטים מאוניברסיטת תל אביב. את התמחותה עשתה בפרקליטות מחוז מרכז ובבית המשפט המחוזי. בשנת 1991 הוסמכה כעורכת דין ועבדה כשנה במשרד פרטי. היא בעלת תואר שני בהצטיינות במשפטים מאוניברסיטת בר-אילן.
ב-1992 החלה לעבוד בשירות המדינה. בין התפקידים שביצעה: ראש הפורום הביטחוני של פרקליטות המדינה, ראש החוליה לאכיפה כלכלית משולבת, ממונה על תחום עבירות המתה במרחב שפלה, אחראית על תחום ועדות השחרורים ועתירות אסירים וחברה בפורום האזרחי-פלילי. ב-2012 מונתה למשנה לפרקליטת מחוז מרכז. שלוש פעמים הגישה מועמדות לתפקיד פרקליטת מחוז, אך לא נבחרה. בין התיקים שבהם טיפלה: תיק טלי פחימה, פרשת בן זיגייר, רצח אסף שטיירמן ותיק סמואל שיינביין.[1] כיהנה בלשכת עורכי הדין כראש בית הדין המשמעתי הארצי וכראש בית הדין המשמעתי של מחוז תל אביב והמרכז.[1]
כעובדת בכירה בשירות המדינה למדה במכללה לביטחון לאומי ובמסגרת זו קיבלה תואר שני במדעי המדינה מאוניברסיטת חיפה.
ב-17 בדצמבר 2019 מונתה על ידי שר המשפטים אמיר אוחנה לממלאת מקום פרקליט המדינה.[2] לאחר שדרישתו של היועץ המשפטי לממשלה, אביחי מנדלבליט למנות את שלמה למברגר (ובהמשך העלה גם את שמותם של ציון אילוז ואורית קוטב) לתפקיד לא התקבלה,[3] התנגד מנדלבליט למינויה וקבע שקיימת מניעה משפטית למנות אותה לתפקיד.[4] נציב שירות המדינה, דניאל הרשקוביץ, הזהיר מפני פגיעה בתפקוד הפרקליטות עקב מינויה של מי שאינה בכירה מספיק בהיררכיה הארגונית. בעקבות עתירת התנועה לאיכות השלטון לבג"ץ נגד המינוי הוציא בג"ץ צו ארעי המעכב את המינוי עד להחלטה אחרת.[5] ב-20 בדצמבר 2019 הודיעה בן ארי כי עקב האווירה שנוצרה סביב מינויה היא חוזרת בה מהסכמתה למינוי.[6][7]
חיים אישיים
בן-ארי מתגוררת בתל אביב. היא נשואה ואם לשלושה.
קישורים חיצוניים
- גלעד מורג וטובה צימוקי, ביטחוניסטית ופעילה בלשכת עורכי הדין: ממלאת המקום של ניצן, באתר ynet, 18 בדצמבר 2019
הערות שוליים
- ^ 1 2 גלעד מורג וטובה צימוקי, ביטחוניסטית ופעילה בלשכת עורכי הדין: ממלאת המקום של ניצן, באתר ynet, 18 בדצמבר 2019
- ^ צח שפיצן ותמר אלמוג, בניגוד לעמדת היועמ"ש: אוחנה מינה ממלאת מקום לשי ניצן, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 17 בדצמבר 2019
- ^
נטעאל בנדל, המועמדים החלופיים שהציע מנדלבליט לאוחנה: משנה לפרקליט המדינה ופרקליט מחוז דרום, באתר הארץ, 18 בדצמבר 2019
- ^ יאיר אלטמן, בעלת ניסיון בתיקים ביטחוניים רגישים: הכירו את מ"מ פרקליט המדינה אורלי בן-ארי גינזברג, באתר ישראל היום, 17 בדצמבר 2019
- ^ בג"ץ 8410/19 התנועה למען איכות השלטון בישראל נ' שר המשפטים ואחרים, ניתן ב־18 בדצמבר 2019
- ^ גיא פלג, המינוי של אוחנה נכשל: בן ארי הודיעה כי תוותר על המינוי לתפקיד מ"מ פרקליטת המדינה, באתר mako, 20 בדצמבר 2019
- ^ מאיה הורודניצ'אנו וטל שלו, בעקבות סערת המינוי: בן-ארי גינזברג ויתרה על תפקיד מ"מ פרקליט המדינה, באתר וואלה, 20 בדצמבר 2019