היכל התרבות (תל אביב)
![]() | |
![]() | |
מידע כללי | |
---|---|
סוג |
אולם קונצרטים ![]() |
על שם |
צ'ארלס ברונפמן ![]() |
כתובת | הוברמן 1 |
מיקום |
![]() |
מדינה |
ישראל ![]() |
הקמה ובנייה | |
תקופת הבנייה | ?–1957 |
תאריך פתיחה רשמי |
1 באוקטובר 1957 ![]() |
אדריכל |
דב כרמי, זאב רכטר, יעקב רכטר ![]() |
מידע טכני | |
קיבולת | 2,500 |
קואורדינטות | 32°04′25″N 34°46′48″E / 32.0736°N 34.78°E |
www | |
![]() ![]() |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/he/thumb/5/52/TarbutH.png/200px-TarbutH.png)
היכל התרבות ע"ש צ'ארלס ברונפמן (בעבר ע"ש פרדריק ר. מאן) הוא אולם הקונצרטים העיקרי של תל אביב, ובנוסף לקונצרטים מוצגים בו לעיתים מחזות זמר, מופעים ונערכים בו כנסים. והוא כנראה האולם הראשון בישראל שקיבל את הכינוי "היכל תרבות". בצמוד להיכל התרבות נמצאים תיאטרון הבימה, "ביתן הלנה רובינשטיין לאמנות בת זמננו" וגינת יעקב. גם כיום הוא עדיין אחד האולמות הגדולים ביותר בישראל ומונה 2,479 מקומות ישיבה.
ההיכל משמש כמשכנה הקבוע של התזמורת הפילהרמונית הישראלית, ובנוסף לה הופיעו בו תזמורות מפורסמות מרחבי העולם, ובהן הפילהרמונית של ברלין, התזמורת הסימפונית של לונדון, תזמורת פילדלפיה, הפילהרמונית של ניו יורק והתזמורת הסימפונית של טורונטו. עם הסולנים שהופיעו על בימת היכל התרבות נמנים ליאונרד ברנשטיין, יצחק פרלמן, יהודי מנוחין, דניאל בארנבוים, אייזק שטרן, ארתור רובינשטיין ועוד.
בנוסף לקונצרטים מתקיימות בהיכל הופעות פופ ורוק של זמרים כגון היהודים, שלמה ארצי, משינה, שרית חדד, אייל גולן, משה פרץ, ריטה ויהודה פוליקר.
היסטוריה
[עריכת קוד מקור | עריכה]בניין היכל התרבות תוכנן על ידי האדריכלים דב כרמי, זאב רכטר ויעקב רכטר וכך גם "ביתן הלנה רובינשטיין לאמנות בת זמננו" הצמוד לו. בנייתו של "היכל התרבות" נמשכה ארבע שנים והייתה מלווה בקשיים שאפיינו את מדינת ישראל הצעירה. האולם נחנך ב-1 באוקטובר 1957.[1] בראש צוות ההקמה של היכל התרבות עמד המשורר, הפזמונאי, המחזאי ואיש התרבות - עודד אבישר. אבישר כיהן כמנכ"ל הראשון של ההיכל במשך 10 השנים הראשונות של הקמתו.
"גן יעקב" השוכן בצמידות להם תוכנן על ידי יעקב רכטר.
שני רחובות סמוכים להיכל התרבות, האחד מקביל לו ואחד ניצב לו, קרויים על שם שני אישים הקשורים להיסטוריה של התזמורת הפילהרמונית הישראלית: ברוניסלב הוברמן וארטורו טוסקניני.
שיפוץ ההיכל
[עריכת קוד מקור | עריכה]בשנת 2005 נודע שעיריית תל אביב-יפו מתכננת שינוי רחב היקף במבנה ההיכל אשר עיקר מטרתה לדברי העירייה הוא שיפור האקוסטיקה באולם ובניית חדרי חזרות. על תוכנית השינויים הופקד משרד האדריכלים קולקר-קולקר-אפשטין והיא זכתה לתמיכה רבה ממספר גורמים, בהם המנצח זובין מהטה אשר תקף את מצב היכל התרבות בשעתו: "האולם הזה לא ראוי, גם אם אוהבים את הארכיטקטורה אנחנו צריכים לשמר את זה מבחינת הצליל ומהבחינה הזאת זה פשוט לא מתקבל על הדעת מה שקורה עכשיו".
על אף תמיכת העירייה ומספר גורמים נוספים בתוכנית זו, שאותה קידם מהנדס העיר דני קייזר, קמו גם מתנגדים רבים ובהם קודמו בתפקיד, ישראל גודוביץ, והלל שוקן, ראש בית הספר לאדריכלות באוניברסיטת תל אביב.[2]
בספטמבר 2006 אושרה התוכנית סופית על ידי מועצת עיריית תל אביב-יפו. השיפוץ הסתיים באפריל 2013, וב-1 במאי 2013 התקיימה הופעת הבכורה לאחר שדרוג ההיכל, בהופעת התזמורת הפילהרמונית הישראלית.
כחלק מהשינויים שבוצעו במבנה הופחת מספר המקומות ב-250.[3] בתחום האקוסטיקה התקבל ייעוץ מאחד ממהנדסי האקוסטיקה הבכירים בעולם, יסוהיסה טויוטה.[4] לתכנון עבודות השיפוץ נבחר משרד האדריכלים קולקר-קולקר-אפשטין מירושלים. באולם בוצעו עבודות שיפוץ רחבות שנועדו להתאימו לתקנים ולחוקים עדכניים וכן לשפר את איכות הצליל וחווית ההאזנה באולם. בנוסף, הותקנו מערכות טכניות משוכללות המאפשרות העלאת מופעים מגוונים על במת האולם המרכזי.
לבניין הוספו שטחים בהיקף של כ-5000 מ"ר – בעיקר בקומות שמתחת לפני הקרקע, שבהן נוספו חדרי חזרות, חדרי הלבשה, שטחי אחסנה וספריית תווים. התוספת העיקרית בקומות אלו היא שני אולמות: אולם ע"ש סלע בן 200 מקומות לידידי התזמורת ואולם רב-תכליתי בן 400 מקומות, שיכול לשמש לצורך אירועים מגוונים, כגון הופעות סולן יחיד וחזרות של התזמורת בהרכב מלא עם מקהלה.
בעת השיפוץ הוקמו מתחת למפלס הכניסה גם מתקנים הנדסיים בהם מערכת מיזוג אוויר חדשה המשרתת את כל המבנה.
לרגל חגיגות ה-60 להיכל התרבות, הושק בחודש אוקטובר 2017 אולם המופעים התת-קרקעי החדש – 'אולם צוקר', בתרומתם של רבקה סקר ועוזי צוקר, המכיל עד 400 איש. אולם המופעים החדש הוקם בהשקעה של כ-25 מיליון שקלים, עם מערכת סאונד ותאורה מהמתקדמות בעולם, וחידושו יאפשר תצורות הושבה שונות: החל מסידור מושבים קלאסי, המיועד למופע פרונטלי, דרך סידור טבעתי למופע זירה, והתאמה לאירועי תרבות ובמה, לטקסים, לימי עיון ולמגוון רחב של אירועים, וגם כאולם חזרות לתזמורת הפילהרמונית הישראלית ולקונצרטים קאמריים של התזמורת הפילהרמונית הישראלית, כיתות אמן והרכבים מוזיקליים שונים.[5]
בצל מלחמת חרבות ברזל
[עריכת קוד מקור | עריכה]ערך מורחב – ההסברה הישראלית במלחמת חרבות ברזל
בצל מלחמת חרבות ברזל הוצבו ברחבת היכל התרבות ובכיכר התרבות מיצבים ומיצגים אמנותיים לאות הזדהות עם מאבק בני משפחות החטופים והנעדרים וכביטוי לתמיכה והזדהות עם משפחות הנופלים וחללי צה"ל. בין המיצבים הבולטים: מיצב המיטות הריקות, מיצג פרחים ענק במחווה להצהרתו של הנשיא ג'ו ביידן, "We Stand with Israel" ומיצב תאורה ענק עם כיתוב "Bring Them Home".[6] בהיכל התרבות אף התקיימו מספר מופעי התרמה, שהכנסותיהם נתרמו לתושבי העוטף ולשיקום יישובי העוטף. בין המופיעים: אלי דג'יברי, גיל שוחט וזמרת הסופרן דניאלה לוגסי ואבישי כהן.[7]
-
מיצב תאורה ענק עם כיתוב Bring Them Home, שנעשה על ידי האמן נדב ברנע. היכל התרבות, תל אביב
-
מיצב המיטות הריקות, שיצרו האמן והפסל ערן וובר יחד עם האסטרטגית ורד חורי, בכיכר התרבות, תל אביב
-
מיצג פרחים ענק במחווה להצהרתו של הנשיא ג'ו ביידן, "We Stand with Israel", בכיכר התרבות, תל אביב
גלריה
[עריכת קוד מקור | עריכה]-
היכל התרבות בעת הועידה העשירית של ההסתדרות, 7 בינואר 1966
-
היכל התרבות בתל אביב (בתקופה שהוא נקרא על שם מאן)
-
החזית המזרחית
-
היכל התרבות, מבט מכיכר הבימה המשופץ, 2011
-
חנוכת היכל התרבות המשופץ, מאי 2013
-
אולם סלע שנועד להתכנסויות ואירועי אח"מים ומצוי מתחת לפני אולם המבואה
-
אולם צוקר לחזרות הפילהרמונית ולמופעים נחנך באוקטובר 2017 ומצוי מתחת לבריכות הנוי שבחזית הבניין
-
זובין מהטה מנצח בחזרה על קונצרט עם יצירה מאת ארנולד שנברג באולם צוקר
-
היכל התרבות במלחמת חרבות ברזל
קישורים חיצוניים
[עריכת קוד מקור | עריכה]אתר האינטרנט הרשמי של היכל התרבות
- אלה בינשטוק, סימפוניה מן האולם החדש, דבר, 4 באוקטובר 1957, המשך
- טלילה בן זכאי, "עשור להיכל התרבות", מעריב, 1 באוקטובר 1967
- אסתר זנדברג, אונסק"ו ישראל: תוכנית היכל התרבות מפירה תנאי "העיר הלבנה", באתר הארץ, 27 בדצמבר 2005
- יוסי שיפמן, אתר הבמה, 50 שנה לחנוכת היכל התרבות 25 באוקטובר 2007
- נעם בן זאב, עכבר העיר אונליין, שיפוץ היכל התרבות: קונצ'רטו לפטיש ולמסור, באתר הארץ, 17 באוגוסט 2009
- אסתר זנדברג, עכבר העיר אונליין, מה יעלה בגורל ההיכל, באתר הארץ, 10 בדצמבר 2009
- חגי חיטרון, הקונצרט האחרון של היכל התרבות הישן, באתר הארץ, 1 באוגוסט 2011
- אסתר זנדברג, הכיכרות שמארחות את המחאה החברתית, כאן היכל התרבות עמד, באתר הארץ, 4 באוגוסט 2011
- מיכאל יעקובסון: היכל החורבות או היכל התרבות? - על פרויקט חידוש הבניין, Xnet, 20 במרץ 2012
קונצרט באתר הבנייה של היכל התרבות, 1954, באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים
אייזק שטרן ופרדריק מאן מבקרים באתר הבנייה של היכל התרבות, סרטי גבע, ארכיון שפילברג, 1957 (התחלה 6:07)
קונצרט חגיגי לחנוכת היכל התרבות, בהשתתפות ליאונרד ברנשטיין, אייזק שטרן, ארתור רובינשטיין, פול טורטלייה, ובמעמד דוד בן-גוריון, יצחק בן-צבי משה שרת ופרדריק מאן. סרטי גבע (בפולנית), ארכיון שפילברג, אוקטובר 1957 (התחלה 6:06)
- מיכאל יעקובסון, להיכל התרבות נולד אח במרתף: אולם צוקר לחזרות ולמופעים קטנים, באתר Xnet, 11 באוקטובר 2017
היכל התרבות (תל אביב), דף שער בספרייה הלאומית
הערות שוליים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- ^ ר. עזריה, היכל התרבות - לרשות הציבור ולהנאתו, מעריב, 2 באוקטובר 1957
- ^ הלל שוקן, לא פחות ברברית מהשמדת פסלי בודהה באפגניסטאן, באתר הארץ, 25 ביולי 2005
- ^ חגי חיטרון, פון דוחנני לא ינצח בפתיחת היכל התרבות בת"א, באתר הארץ, 1 במאי 2013
- ^ חגי חיטרון, יסוהיסה טויוטה, מומחה עולמי לאקוסטיקה, על השיפוץ בהיכל התרבות בת"א, באתר הארץ, 8 ביולי 2011
- ^ מנחה נופה, בשורה משמחת: אולם חדש בהיכל התרבות תל אביב, באתר הארץ, 15 באוגוסט 2017
- ^ רעות ברנע, תל אביב התמלאה במיצבי אמנות כואבים ומצמררים. המדריך המלא, באתר "Time Out ישראל", 5 בנובמבר 2023
- ^ דף פרויקטים מיוחדים,באתר היכל התרבות תל אביב
המופע BRING THEM HOME : רביעיית אלי דג'יברי ואורחים מיוחדים בהיכל התרבות תל אביב, סרטון בערוץ "היכל התרבות תל אביב", באתר יוטיוב
המופע קונצ'רטו לבארי- גיל שוחט, דניאלה לוגסי ואנסמבל פוליפוניה, סרטון בערוץ "היכל התרבות תל אביב", באתר יוטיוב
![]() |