רוברט הופסטדטר
![]() | |
לידה |
5 בפברואר 1915 ניו יורק, ניו יורק, ארצות הברית ![]() |
---|---|
פטירה |
17 בנובמבר 1990 (בגיל 75) סטנפורד, ארצות הברית ![]() |
ענף מדעי | פיזיקה גרעינית ופיזיקה אטומית |
מקום מגורים | ארצות הברית |
מקום קבורה |
Home of Peace Cemetery ![]() |
מקום לימודים |
|
מוסדות |
אוניברסיטת סטנפורד ![]() |
תלמידי דוקטורט |
Howard Hunt Pattee, Jr. ![]() |
פרסים והוקרה |
|
צאצאים |
דאגלס הופשטטר ![]() |
תרומות עיקריות | |
חקר פיזור אלקטרונים מגרעיני אטום וחקר מבנה הנוקלאונים | |
חתימה |
![]() ![]() |
![]() ![]() |
רוברט הופסטדטר (באנגלית: Robert Hofstadter; 5 בפברואר 1915 – 17 בנובמבר 1990) היה פיזיקאי יהודי-אמריקאי. בשנת 1961 קיבל פרס נובל לפיזיקה, ביחד עם רודולף מסבאואר, על עבודתו בתחום פיזור אלקטרונים מגרעיני אטום וחקר מבנה הנוקליאונים.
קורות חייו
[עריכת קוד מקור | עריכה]רוברט הופסטדטר נולד בניו יורק להורים יהודים שהיגרו מפולין לארצות הברית. הוא למד בסיטי קולג' של ניו יורק וסיים בהצטיינות תואר ראשון בשנת 1935 בגיל 20, וזכה בפרס קניון במתמטיקה ופיזיקה.
בנוסף לכך, הוא זכה במלגת צ'ארלס. א. קופין מחברת ג'נרל אלקטריק שאיפשרה לו ללמוד פיזיקה באוניברסיטת פרינסטון, שם הוא עשה תואר שני ודוקטורט אותם סיים בשנת 1938. הוא עשה את הפוסט-דוקטורט שלו באוניברסיטת פנסילבניה לפני שהצטרף לאוניברסיטת סטנפורד שם הוא לימד בין השנים 1950 ל-1985. בתחילת 1967 השתתף בוועידה בינלאומית בענייני האטום במכון ויצמן[1] ולקראת סוף 1967 מונה למועצת המנהלים של המכון[2][3].
מספר ארדש של הופסטדטר הוא 5.
במהלך מלחמת העולם השנייה הוא עבד בשביל הצבא האמריקאי. בשנת 1942 הוא התחתן עם ננסי גיבן, היו להם שלושה ילדים ביניהם החוקר דאגלס הופסטדטר.
עבודתו
[עריכת קוד מקור | עריכה]רוברט הופסטדטר טבע את היחידה פרמי (יחידת מידה) על שם הפיזיקאי האיטלקי אנריקו פרמי, אחד ממייסדיה של הפיזיקה הגרעינית, במאמר משנת 1956 על פיזור אלקטרונים ומבנה גרעין האטום. הוא חקר את מבנה הפרוטון והנייטרון והראה שהם מורכבים מפיונים[4]. בשנת 1961 הופסטדטר זכה בפרס נובל לפיזיקה על עבודתו בתחום זה[5].
בשנותיו האחרונות, הופסטדטר התעניין באסטרופיזיקה והשתמש בידע שלו על מנת לתכנן טלסקופ מבוסס קרינת גמא למצפה קומפטון לקרינת גמא על שם חתן פרס נובל לפיזיקה ארתור קומפטון. הפקולטה לפיזיקה באוניברסיטת סטנפורד מכירה בהופסטדר כאחד המדענים העיקריים שפיתחו את מצפה קומפטון.
לאוניברסיטת סטנפורד יש סדרת הרצאות שנתית על שם הופסטדטר הרצאות לזכר רוברט הופסטדטר, שכוללת שתי הרצאות אחת המיועדת לקהל הרחב ואחת למדענים.
ראו גם
[עריכת קוד מקור | עריכה]קישורים חיצוניים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- רוברט הופסטדטר, באתר פרס נובל (באנגלית)
- רוברט הופסטדטר, באתר פרויקט הגנאלוגיה במתמטיקה
- רוברט הופסטדטר, אנשי סגולה - יהודים זוכי פרס נובל, באתר בית התפוצות.
- רוברט הופסטדטר, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
- רוברט הופסטדטר, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
הערות שוליים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- ^ ועידה בין־לאומית לחקר הגרעין תיפתח בשבוע הבא במכון־וייצמן, דבר, 20 בפברואר 1967
ערך שימושי למחקרים, מעריב, 1 במרץ 1967 - ^ מועצת המנהלים של מכון וייצמן תתכנס היום ברחובות, דבר, 20 באוקטובר 1967
נקבעה תכנית להבטחת התפתחות "מכון וייצמן", דבר, 31 באוקטובר 1967 - ^ 5 חתני פרס־נובל בפגישה השנתית של מכון וייצמן, מעריב, 29 בנובמבר 1968
- ^ עולם בתוך עולם, למרחב, 6 ביוני 1961
- ^ הוענקו פרסי נובל לפיסיקה וחימיה, דבר, 3 בנובמבר 1961
זוכי פרס נובל לפיזיקה | ||
---|---|---|
1901-1925 | רנטגן (1901) • לורנץ, זימן (1902) • בקרל, פ' קירי, מ' קירי (1903) • ריילי (1904) • לנארד (1905) • תומסון (1906) • מייקלסון (1907) • ליפמן (1908) • מרקוני, בראון (1909) • ואלס (1910) • וין (1911) • דאלן (1912) • אונס (1913) • לאואה (1914) • ה' בראג, ל' בראג (1915) • לא חולק (1916) • ברקלה (1917) • פלאנק (1918) • שטארק (1919) • גיום (1920) • איינשטיין (1921) • בוהר (1922) • מיליקן (1923) • סיגבאן (1924) • פרנק, הרץ (1925) | |
1926-1950 | פרן (1926) • קומפטון, וילסון (1927) • ריצ'רדסון (1928) • ברויי (1929) • רמאן (1930) • לא חולק (1931) • הייזנברג (1932) • שרדינגר, דיראק (1933) • לא חולק (1934) • צ'דוויק (1935) • הס, אנדרסון (1936) • דייוויסון, תומסון (1937) • פרמי (1938) • לורנס (1939) • לא חולק (1942–1940) • שטרן (1943) • רבי (1944) • פאולי (1945) • ברידג'מן (1946) • אפלטון (1947) • בלקט (1948) • יוקאווה (1949) • פאוול (1950) | |
1951-1975 | קוקרופט, וולטון (1951) • בלוך, פרסל (1952) • זרניקה (1953) • בורן, בותה (1954) • לם, קוש (1955) • שוקלי, ברדין, בראטיין (1956) • יאנג, לי (1957) • צ'רנקוב, פרנק, תם (1958) • סגרה, צ'מברלין (1959) • גלייזר (1960) • הופסטדטר, מסבאואר (1961) • לנדאו (1962) • ויגנר, גופרט-מאייר, ינסן (1963) • טאונס, באסוב, פרוכורוב (1964) • טומונאגה, שווינגר, פיינמן (1965) • קסטלר (1966) • בתה (1967) • אלוורז (1968) • גל-מאן (1969) • אלפוון, נל (1970) • גאבור (1971) • ברדין, קופר, שריפר (1972) • אסאקי, גיאור, ג'וזפסון (1973) • רייל, יואיש (1974) • בוהר, מוטלסון, ריינווטר (1975) | |
1976-2000 | ריכטר, טינג (1976) • אנדרסון, מוט, ולק (1977) • קפיצה, פנזיאס, וילסון (1978) • גלאשו, סלאם, ויינברג (1979) • קרונין, פיץ' (1980) • בלומברגן, שולוב, סיגבאן (1981) • וילסון (1982) • צ'נדארסקאר, פולר (1983) • רוביה, מיר (1984) • קליצינג (1985) • רוסקה, ביניג, רורר (1986) • בדנורץ, מילר (1987) • לדרמן, שוורץ, שטיינברג (1988) • רמזי, דמלט, פאול (1989) • פרידמן, קנדול, טיילור (1990) • דה-זֶ'ן (1991) • שרפק (1992) • הלס, טיילור (1993) • ברוקהאוז, שול (1994) • פרל, ריינס (1995) • לי, אושרוף, ריצ'רדסון (1996) • צ'ו, טנוג'י, פיליפס (1997) • לפלין, שטורמר, צוי (1998) • 'ט הופט, פלטמן (1999) • אלפרוב, קרמר, קילבי (2000) | |
2001-היום | קורנל, קטרלה, וימן (2001) • דייוויס, קושיבה, ג'אקוני (2002) • אבריקוסוב, גינזבורג, לגט (2003) • גרוס, פוליצר, וילצ'ק (2004) • גלאובר, הול, הנש (2005) • מאת'ר, סמוט (2006) • פר, גרינברג (2007) • נאמבו, קובאיאשי, מסקאווה (2008) • קאו, בויל, סמית' (2009) • גיים, נובסלוב (2010) • פרלמוטר, שמידט, ריס (2011) • הרוש, וינלנד (2012) • אנגלר, היגס (2013) • אמאנו, אקסאקי, נקמורה (2014) • קג'יטה, מקדונלד (2015) • ת'אולס, הולדיין, קוסטרליץ (2016) • וייס, בריש, ת'ורן (2017) • אשקין, מורו, סטריקלנד (2018) • קלו, מאיור, פיבלס (2019) • פנרוז, גז, גנצל (2020) • מנבה, האסלמן, פאריזי (2021) • אספה, קלאוזר, ציילינגר (2022) • אגוסטיני, קראוס, ל'ווילייה (2023) |