מועצה אזורית שפיר
![]() | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
מדינה | ![]() | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
מחוז | הדרום | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
מעמד מוניציפלי | מועצה אזורית | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
מספר יישובים במועצה | 14 | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
- דירוג מועצות אזוריות לפי מס. יישובים[1] | 29 | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
ראש המועצה | אדיר נעמן | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
תאריך ייסוד | 1950 | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף יוני 2024 (אומדן)[2] | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
- אוכלוסייה | 14,079 תושבים | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
- דירוג אוכלוסייה ארצי[1] | 148 | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
- שינוי בגודל האוכלוסייה | 3.8% בשנה | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
- מאזן מפוני חרבות ברזל[3] | 0.07 אלפי תושבים | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
- צפיפות אוכלוסייה | 172 תושבים לקמ"ר | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
- דירוג צפיפות ארצי[1] | 218 | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
תחום שיפוט[4] | 81,870 דונם | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
- דירוג ארצי[1] | 39 | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
![]() מפת היישובים של מועצה אזורית שפיר בירוק - מיקום בניין המועצה | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021[5] |
5 מתוך 10 | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
- דירוג ארצי[1] | 132 | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
מדד ג'יני לשנת 2019[4] |
0.4112 | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
- דירוג ארצי[1] | 108 | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
פרופיל מועצה אזורית שפיר נכון לשנת 2020 באתר הלמ"ס | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
http://www.shaffir.org.il |
מועצה אזורית שפיר היא מועצה אזורית במחוז הדרום בקרבת הערים קריית גת וקריית מלאכי. כל יישובי המועצה, 14 בסך הכל, הם יישובים דתיים המשתייכים לתנועת הפועל המזרחי ובני עקיבא.
גאוגרפיה
[עריכת קוד מקור | עריכה]המועצה גובלת בצפון במועצה אזורית באר טוביה, במזרח במועצה אזורית יואב ובקריית גת, בדרום במועצה אזורית לכיש ובמערב במועצה אזורית חוף אשקלון, מועצה אזורית יואב ומועצה אזורית לכיש. המועצה כוללת:
- בחלקה הצפוני – קבוצה של ארבעה יישובים דתיים על כביש 3 ממערב לקריית מלאכי: משואות יצחק, שפיר, עין צורים ומרכז שפירא;
- במרכז – חמישה יישובים דתיים (חלקם חרדיים) ממערב לכביש 40 ומצפון לכביש 35: רווחה, אלומה, קוממיות, זבדיאל וזרחיה;
- בחלקה הדרומי – חמישה יישובים דתיים בחבל לכיש, מדרום לקריית גת: איתן, עוזה, שלווה, נועם ואבן שמואל שהוכללו במועצה בגלל רצון התושבים של אותם יישובים להכלל במועצה דתית[6].
היסטוריה
[עריכת קוד מקור | עריכה]המועצה הוקמה בספטמבר 1950 עבור היישובים הדתיים באזור שפיר. אלו כללו אז את משואות יצחק, שפיר, עין צורים ופלוג'ה 2[7].
עם הקמתו, הוכלל במועצה המושב מנוחה[8], אך עם הקמת מועצה אזורית לכיש הוא הועבר לתחומו.
בשנתיים הראשונות לקיום המועצה, מונה לכהן בראשה אהרן מאיר[9]. ראש המועצה הנבחר הראשון היה משה מושקוביץ שכיהן בתפקיד משנת 1952, במשך קרוב ל-30 שנה[10]. אחריו, מ-1981 עד 1994 כיהן כראש המועצה משה אברהמי ממושב זרחיה[11], שהוחלף על ידי עמוס מגידיש באוגוסט 1994[12]. מ-2002 עד 2018 כיהן בראשות המועצה אשר אברג'ל. בשנת 2018 נבחר לראשות המועצה אדיר נעמן עם 47% מהקולות.
המועצה קרויה על שם העיר המקראית שפיר.
קיימות תוכניות להקמת עיר חרדית בשם שפיר, המתכוננת לקום בשטח המועצה – בסמוך לצומת פלוגות, ממערב לקריית גת[13][14][15].
נתונים סטטיסטיים
[עריכת קוד מקור | עריכה]לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (הלמ"ס) נכון לסוף יוני 2024 (אומדן), מתגוררים במועצה אזורית שפיר 14,079 תושבים (מקום 148 בדירוג רשויות מקומיות בישראל). האוכלוסייה גדלה בקצב גידול שנתי של 3.8%. אחוז הזכאים לתעודת בגרות מבין תלמידי כיתות י"ב בשנת ה'תשפ"ב (2021-2022) היה 86.8%. השכר החודשי הממוצע של שכיר במשך שנת 2021 היה 10,536 ש"ח (ממוצע ארצי: 11,330 ש"ח).[16]
ראשי המועצה
[עריכת קוד מקור | עריכה]- אהרן מאיר ממשואות יצחק – 1950–1952
- משה מושקוביץ ממשואות יצחק – 1952–1981
- משה אברהמי מזרחיה – 1981–1994
- עמוס מגידיש משלווה – 1994–2002
- אשר אברג'ל ממרכז שפירא – 2002–2018
- אדיר נעמן ממרכז שפירא – 2018–מכהן
קישורים חיצוניים
[עריכת קוד מקור | עריכה]מועצה אזורית שפיר, ברשת החברתית פייסבוק
- אתר המועצה האזורית
- פרופיל מועצה אזורית שפיר נכון לשנת 2020 באתר הלמ"ס
הערות שוליים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- ^ 1 2 3 4 5 6 לטבלת הדירוג המלא.
- ^ אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור סוף יוני 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור סוף 2022.
- ^ מאזן מפוני מלחמת חרבות ברזל: מספר מפונים שנקלטו במועצה האזורית פחות מספר מפונים שפונו ממנה, מבוטא באלפי תושבים. מתוך אתר למ"ס, המתבסס על מערכת "יחד" (של מערך הדיגיטל הלאומי) נכון ל-סוף יוני 2024 (אומדן).
- ^ 1 2 3 4 5 הנתונים לפי טבלת רשויות מקומיות של למ"ס עבור סוף 2022
- ^ הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
- ^ יצחק יעקבי, מועצה אזורית לכיש בצעדי בראשית, דבר, 4 ביולי 1956
- ^ שפיר – מועצה אזורית חדשה, דבר, 17 בספטמבר 1950
- ^ שמות יישובים חדשים (ג), על המשמר, 15 באוקטובר 1953
רשימת שמות יישובים, ילקוט הפרסומים 489, 31 ביולי 1956, עמ' 1247 - ^ ראשי המועצה בעבר, אתר המועצה
- ^ נבחר ראש מועצת שפיר, מעריב, 26 בינואר 1961
נבון: אינני רוצה לבוא לגוש עציון עם ויזה, דבר, 17 במאי 1979 - ^ מכרז למכירת כלי רכב, מעריב, 14 בפברואר 1986
- ^ הודעה בדבר בחירת ראש המועצה האזורית שפיר, 10 באוגוסט 1994, ילקוט הפרסומים 4244, עמ' 4937
- ^ אריק מירובסקי, ליצמן חושש מ"חריש 2": דורש הבטחה ממשלתית שהעיר שפיר תשווק לחרדים, באתר גלובס, 25 ביוני 2019
- ^
הדר חורש, מ-60 אלף ל-180 אלף תושבים: העיר שחולמת לגדול – ומנסה לבלום את החרדים, באתר TheMarker, 3 ביוני 2019
- ^ דוד גולדברג, שפיר: "ועדת ההיגוי החרדית תהיה משולבת כבר בתכנון העיר", באתר JDN, 24 ביולי 2017
- ^ פרופיל מועצה אזורית שפיר באתר הלמ"ס
|
![]() | ||
---|---|---|
מחוז הצפון | אל-בטוף • בוסתאן אל-מרג' • גולן • הגלבוע • הגליל העליון • הגליל התחתון • מבואות החרמון • מגידו • מטה אשר • מעלה יוסף • מרום הגליל • משגב • עמק הירדן • עמק המעיינות • עמק יזרעאל | |
מחוז חיפה | אלונה • זבולון • חוף הכרמל • מנשה | |
מחוז המרכז | ברנר • גדרות • גזר • גן רווה • דרום השרון • חבל יבנה • חבל מודיעין • חוף השרון • לב השרון • נחל שורק • עמק חפר • שדות דן | |
מחוז ירושלים | מטה יהודה | |
מחוז הדרום | אל קסום • אשכול • באר טוביה • בני שמעון • הערבה התיכונה • חבל אילות • חוף אשקלון • יואב • לכיש • מרחבים • נווה מדבר • רמת הנגב • שדות נגב • שער הנגב • שפיר • תמר | |
אזור יהודה והשומרון | גוש עציון • הר חברון • מגילות ים המלח • מטה בנימין • ערבות הירדן • שומרון |
![]() | ||
---|---|---|
נפות | נפת אשקלון • נפת באר שבע | ![]() |
ערים | אופקים • אילת • אשדוד • אשקלון • באר שבע • דימונה • נתיבות • ערד • קריית גת • קריית מלאכי • רהט • שדרות | |
מועצות מקומיות | חורה • ירוחם • כסייפה • להבים • לקייה • מיתר • מצפה רמון • עומר • ערערה בנגב • שגב שלום • תל שבע | |
מועצות אזוריות | אל קסום • אשכול • באר טוביה • בני שמעון • הערבה התיכונה • חבל אילות • חוף אשקלון • יואב • לכיש • מרחבים • נווה מדבר • רמת הנגב • שדות נגב • שער הנגב • שפיר • תמר | |
מועצה מקומית תעשייתית | נאות חובב | |
מועצות אזוריות שבוטלו | אבו בסמה | |
יישובים לשעבר | כרמון • נוה יאיר • אשלים | |
יישובים עתידיים | דניאל • דרור • נווה תמרים • כסיף • עבדה • מעלה אהרן • שפיר |