ישראל בגביע העולם בכדורגל
זהו מאזן התוצאות של נבחרת ישראל בגביע העולם בכדורגל. הנבחרת העפילה לטורניר פעם אחת, ב-1970.[1]
היסטוריה
[עריכת קוד מקור | עריכה]ערך מורחב – היסטוריה של נבחרת ישראל בכדורגל
בשנים 1934 ו-1938 התמודדה נבחרת ארץ ישראל במוקדמות גביע העולם. בשנת 1970 התמודדה נבחרת ישראל לראשונה במונדיאל.
מאזן בגביע העולם
[עריכת קוד מקור | עריכה]ישראל בטורניר גמר גביע העולם בכדורגל | מאזן מוקדמות | ||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
שנה | סיבוב | מק' | מש' | נ' | ת' | ה' | ש"ז | ש"ח | סיבוב | מש' | נ' | ת' | ה' | ש"ז | ש"ח | קונפדרציה | |
כ-![]() |
כ-![]() | ||||||||||||||||
![]() |
לא נרשמה | לא נרשמה | |||||||||||||||
![]() |
לא העפילה | מקום שני | 2 | 0 | 0 | 2 | 2 | 11 | אפריקה/אסיה | ||||||||
![]() |
מקום שני | 2 | 0 | 0 | 2 | 1 | 4 | אירופה | |||||||||
כ-![]() |
כ-![]() | ||||||||||||||||
![]() |
לא העפילה | מקום שני | 2 | 0 | 0 | 2 | 2 | 11 | אירופה | ||||||||
![]() |
מקום שלישי | 4 | 0 | 0 | 4 | 0 | 5 | ||||||||||
![]() |
פלייאוף | 2 | 0 | 0 | 2 | 0 | 4 | CAF/AFC | |||||||||
![]() |
סיבוב הגמר | 6 | 3 | 1 | 2 | 13 | 14 | UEFA | |||||||||
![]() |
מקום שלישי | 4 | 0 | 0 | 4 | 1 | 12 | ||||||||||
![]() |
שלב הבתים | 12 | 3 | 0 | 2 | 1 | 1 | 3 | סיבוב הגמר | 4 | 3 | 1 | 0 | 8 | 1 | AFC/OFC | |
![]() |
לא העפילה | גמר אזור A | 6 | 4 | 1 | 1 | 12 | 2 | |||||||||
![]() |
סיבוב ראשון | 4 | 2 | 1 | 1 | 5 | 3 | ||||||||||
![]() |
מקום חמישי | 8 | 1 | 3 | 4 | 6 | 10 | UEFA | |||||||||
![]() |
מקום שני | 6 | 3 | 1 | 2 | 17 | 6 | OFC | |||||||||
![]() |
מקום שני | 6 | 1 | 4 | 1 | 5 | 5 | ||||||||||
![]() |
מקום שישי | 10 | 1 | 3 | 6 | 10 | 27 | UEFA | |||||||||
![]() |
מקום שלישי | 8 | 4 | 1 | 3 | 9 | 7 | ||||||||||
![]() ![]() |
מקום שלישי | 8 | 3 | 3 | 2 | 11 | 7 | ||||||||||
![]() |
מקום שלישי | 10 | 4 | 6 | 0 | 15 | 10 | ||||||||||
![]() |
מקום רביעי | 10 | 4 | 4 | 2 | 20 | 10 | ||||||||||
![]() |
מקום שלישי | 10 | 3 | 5 | 2 | 19 | 14 | ||||||||||
![]() |
מקום רביעי | 10 | 4 | 0 | 6 | 10 | 15 | ||||||||||
![]() |
מקום שלישי | 10 | 5 | 1 | 4 | 23 | 21 | ||||||||||
![]() ![]() ![]() |
טרם נקבע | טרם נקבע | |||||||||||||||
![]() |
|||||||||||||||||
![]() 2034 |
|||||||||||||||||
סה"כ | 1/22 | שלב הבתים | 3 | 0 | 2 | 1 | 1 | 3 |
לפי משחק
[עריכת קוד מקור | עריכה]שנה | סיבוב | יריבה | תוצאה | עיר | כבשו לישראל |
---|---|---|---|---|---|
1970 | שלב הבתים | ![]() |
0–2 | פואבלה | — |
![]() |
1–1 | טולוקה | מרדכי שפיגלר | ||
![]() |
0–0 | טולוקה | — |
לפי יריבה
[עריכת קוד מקור | עריכה]משחקי גביע העולם (לפי נבחרת) | ||||||
---|---|---|---|---|---|---|
יריבה | נ' | ת' | ה' | סה"כ | זכות | חובה |
![]() |
0 | 1 | 0 | 1 | 0 | 0 |
![]() |
0 | 1 | 0 | 1 | 1 | 1 |
![]() |
0 | 0 | 1 | 1 | 0 | 2 |
מונדיאל 1970
[עריכת קוד מקור | עריכה]ערכים מורחבים – מונדיאל 1970, ישראל במונדיאל 1970
במונדיאל 1970 השתתפה ישראל לראשונה בגביע העולם בכדורגל. ישראל העפילה בפעם הראשונה למונדיאל ב-1970, יחד עם אל סלוודור ומרוקו.[1]
אף על פי שדווח לקראת הגרלת הבתים שייעשה שימוש בדירוג לפי מיקום, כפי שהיה בשני גביעי העולם הקודמים,[2][3] הוועדה המארגנת של פיפ"א הודיעה שלא כך יהיה.[4] במקום זאת חולקו שש עשרה הנבחרות לארבע "קבוצות גאוגרפיות", שלקחו בחשבון גם את החוזקות של הנבחרות ואף שיקולים פוליטיים.[5] המערכת, למשל, דאגה שישראל ומרוקו לא יוגרלו זו מול זו לאחר שמרוקו איימה קודם לכן לפרוש מהטורניר, כפי שעשו מטורניר הכדורגל האולימפי שנתיים קודם לכן.[6][7]
מוקדמות מונדיאל 1970
[עריכת קוד מקור | עריכה]ערך מורחב – מוקדמות מונדיאל 1970
סיבוב מוקדמות ראשון
[עריכת קוד מקור | עריכה]במהלך מוקדמות מונדיאל 1970 עברה ישראל את הסיבוב הראשון והעפילה ישירות לסיבוב השני.
סיבוב מוקדמות שני
[עריכת קוד מקור | עריכה]בסיבוב השני הוגרלה ישראל לבית עם ניו זילנד וקוריאה הצפונית, שהעפילה לרבע הגמר בטורניר הקודם, אך פרשה הפעם מהמוקדמות כדי להימנע ממפגש עם ישראל, בשל סיבות פוליטיות והיעדר יחסים דיפלומטיים בין המדינות.[8][9]
נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים | ||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
זכות | חובה | הפרש | ||||||
![]() | 4 | 2 | 2 | 0 | 0 | 6 | 0 | 6 |
![]() | 0 | 2 | 0 | 0 | 2 | 0 | 6 | -6 |
![]() | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
![]() | 4 – 0 | ניו זילנד ![]() |
![]() | 2 – 0 | ניו זילנד ![]() |
סיבוב גמר מוקדמות 1970
[עריכת קוד מקור | עריכה]קבוצה א' | תוצאה | קבוצה ב' | סיבוב ראשון | סיבוב שני |
---|---|---|---|---|
![]() |
2–1 | ![]() |
1–0 | 1–1 |
בית ב' במונדיאל 1970
[עריכת קוד מקור | עריכה]ערך מורחב – מונדיאל 1970#בית ב'
אורוגוואי נגד ישראל
[עריכת קוד מקור | עריכה]2 ביוני 1970 | ![]() |
2–0 | ![]() |
אצטדיון קואוטמוק, פואבלה צופים: 20,654 שיפוט: ![]() |
אילדו מניירו ![]() חואן מוחיקה ![]() |
(סיקור) |
|
|
שוודיה נגד ישראל
[עריכת קוד מקור | עריכה]7 ביוני 1970 | ![]() |
1–1 | ![]() |
אצטדיון לואיס דוסאל, טולוקה צופים: 9,624 שיפוט: ![]() |
מרדכי שפיגלר ![]() |
(סיקור) | טום טורסון ![]() |
|
|
איטליה נגד ישראל
[עריכת קוד מקור | עריכה]11 ביוני 1970 | ![]() |
0–0 | ![]() |
אצטדיון לואיס דוסאל, טולוקה צופים: 9,624 שיפוט: ![]() |
(סיקור) |
|
|
מאמן: עמנואל שפר
היסטוריית מוקדמות
[עריכת קוד מקור | עריכה]ערך מורחב – ישראל במוקדמות המונדיאל
נכון לסיום מוקדמות מונדיאל 2022, ישראל נכנסה למוקדמות המונדיאל 21 פעמים, כל טורניר מוקדמות למעט הטורניר הראשון ב-1930, אליו לא התקיימו מוקדמות. בשנים 1934 ו-1938 התמודדה הנבחרת כארץ ישראל תחת המנדט הבריטי. לאחר שהוקמה מדינת ישראל ב-1948, החלה הנבחרת להתמודד כישראל ב-1950. בכל הפעמים, למעט 1970, ישראל לא הצליחה להעפיל למונדיאל.
מוקדמות מונדיאל 1934
[עריכת קוד מקור | עריכה]ערך מורחב – מוקדמות מונדיאל 1934
במוקדמות מונדיאל 1934, המונדיאל הראשון אליו נערכו מוקדמות, התחרתה נבחרת ארץ ישראל בכדורגל בבית 12.[10] ארץ ישראל סיימה במקום השני והודחה.
נבחרת הכדורגל של ארץ ישראל הורכבה מתשעה כדורגלנים בריטים, שישה יהודים וערבי אחד.[11] פיפ"א מתייחסת לנבחרת ארץ ישראל כקודמתה של נבחרת ישראל, ולא של נבחרת פלסטין.[12] נבחרת ארץ ישראל נחשבת ל"אחת הנבחרות האסיאתיות הראשונות להתחרות במוקדמות המונדיאל".[13]
בבית 12 שובצו 3 נבחרות. טורקיה פרשה לפני תחילת המשחקים, ופיפ"א קבעה ששתי הנבחרות הנותרות, ארץ ישראל ומצרים, ישחקו שני משחקים בשיטת בית וחוץ, והמנצחת בסיכומם תעפיל למונדיאל.
נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים | ||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
זכות | חובה | הפרש | ||||||
![]() |
4 | 2 | 2 | 0 | 0 | 11 | 2 | 9 |
![]() |
0 | 2 | 0 | 0 | 2 | 2 | 11 | -9 |
16 במרץ 1934 | ![]() |
7–1 | ![]() |
מתחם הצבא הבריטי, קהיר צופים: 13,000 |
(סיקור) |
6 באפריל 1934 | ![]() |
1–4 | ![]() |
מגרש הדקלים, תל אביב צופים: 5,000 |
(סיקור) |
סגל
[עריכת קוד מקור | עריכה]מאמנים: אגון פולק, שמעון לאומי
שחקנים: וילי ברגר, אברהם רזניק, פנחס פידלר, זלמן פרידמן, גדליהו פוקס, יוחנן סוקניק, אמנון חרל"פ, פרנץ קראוס, פול קאסטנבאום, חיים רייך, אברהם נודלמן, דוד ויינברג, יעקב לוי-מאיר, יעקב זלבינסקי.
מוקדמות מונדיאל 1938
[עריכת קוד מקור | עריכה]ערך מורחב – מוקדמות מונדיאל 1938
במוקדמות מונדיאל 1938 התחרתה נבחרת ארץ ישראל בכדורגל בבית 6 האירופי. הונגריה, הנבחרת החזקה ביותר בבית, דורגה לקראת המוקדמות. ארץ ישראל ויוון שיחקו זו מול זו בשיטת בית-חוץ, והונגריה שיחקה נגד המנצחת בביתה. ישראל הפסידה ליוון, סיימה במקום השלישי והאחרון בבית והודחה.
מונדיאל 1938 היה האחרון אליו ניסתה נבחרת ארץ ישראל להעפיל, שכן בעקבות מלחמת העולם השנייה המונדיאל הבא התקיים רק 12 שנים מאוחר יותר, ב-1950, ועד אז כבר הוקמה מדינת ישראל.
נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים | ||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
זכות | חובה | הפרש | ||||||
![]() |
4 | 2 | 2 | 0 | 0 | 4 | 1 | 3 |
![]() |
0 | 2 | 0 | 0 | 2 | 1 | 4 | -3 |
22 בינואר 1938 | ![]() |
1 - 3 | ![]() |
אצטדיון המכביה, תל אביב צופים: 5,000 |
(סיקור) |
20 בפברואר 1938 | ![]() |
1 - 0 | ![]() |
אצטדיון לאופורוס אלכסנדרס, אתונה צופים: 12,000 |
(סיקור) |
סגל
[עריכת קוד מקור | עריכה]מאמן: אגון פולק
שחקנים: יוליוס קליין, אברהם בית הלוי, אברהם רזניק, יוסף ליברמן, יוחנן סוקניק, מנחם מרימוביץ', שמואל גינזבורג, שוקה ברשדסקי, פרי נויפלד, גאול מכליס, אברהם נודלמן, ישראל אלסנר, גדליהו פוקס, יונה שטרן, ג'רי בית הלוי, נתן פנץ.
מוקדמות מונדיאל 1950
[עריכת קוד מקור | עריכה]ערך מורחב – מוקדמות מונדיאל 1950
במוקדמות מונדיאל 1950 התחרתה נבחרת ישראל בכדורגל בבית 3 האירופי. מוקדמות 1950 שוחקו בשיטה דומה למוקדמות הקודמות. צרפת, הנבחרת החזקה ביותר בבית, דורגה לקראת המוקדמות. ישראל ויוגוסלביה שיחקו זו מול זו בשיטת בית-חוץ, והונגריה שיחקה נגד המנצחת בביתה. ישראל הפסידה ליוגוסלביה, סיימה במקום השלישי והאחרון בבית והודחה.[14]
מונדיאל 1938 היה הראשון אליו ניסתה נבחרת ישראל להעפיל, שכן הוא היה הראשון מאז הוקמה מדינת ישראל ב-1948.
נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים | ||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
זכות | חובה | הפרש | ||||||
![]() | 4 | 2 | 2 | 0 | 0 | 11 | 2 | 9 |
![]() | 0 | 2 | 0 | 0 | 2 | 2 | 11 | -9 |
21 באוגוסט 1949 | ![]() |
6–0 | ![]() |
אצטדיון פרטיזן, בלגרד צופים: 35,000 |
(סיקור) |
18 בספטמבר 1949 | ![]() |
2–5 | ![]() |
אצטדיון המכביה, תל אביב צופים: 20,000 |
(סיקור) |
מקור:[15]
מוקדמות מונדיאל 1954
[עריכת קוד מקור | עריכה]ערך מורחב – מוקדמות מונדיאל 1954 - אירופה
במוקדמות מונדיאל 1954 התחרתה נבחרת ישראל בכדורגל בבית 10. בבית שובצו שלוש נבחרות - יוגוסלביה, יוון וישראל. כל הנבחרות שיחקו זו מול זו בשיטת בית וחוץ, ומי שסיימה ראשונה בבית העפילה. ישראל סיימה במקום השלישי והאחרון והודחה.[16]
נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים | ||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
זכות | חובה | הפרש | ||||||
![]() |
8 | 4 | 4 | 0 | 0 | 4 | 0 | 4 |
![]() |
4 | 4 | 2 | 0 | 2 | 3 | 2 | 1 |
![]() |
0 | 4 | 0 | 0 | 4 | 0 | 5 | -5 |
1 בנובמבר 1953 | ![]() |
1 - 0 | ![]() |
אצטדיון פנאתינייקוס, אתונה צופים: 30,000 |
(סיקור) |
8 בנובמבר 1953 | ![]() |
1 - 0 | ![]() |
אצטדיון גרדסקי, סקופיה צופים: 25,000 |
(סיקור) |
8 במרץ 1954 | ![]() |
0 - 2 | ![]() |
אצטדיון רמת גן, רמת גן צופים: 55,000 |
(סיקור) |
21 במרץ 1954 | ![]() |
0 - 1 | ![]() |
אצטדיון רמת גן, רמת גן צופים: 60,000 |
(סיקור) |
מוקדמות מונדיאל 1958
[עריכת קוד מקור | עריכה]ערך מורחב – מוקדמות מונדיאל 1958
במוקדמות מונדיאל 1958 התחרתה נבחרת ישראל במוקדמות אפריקה ואסיה. המוקדמות נערכו בתחילה בשלושה שלבים, אך לבסוף הוסף להם עוד אחד.[17]
בסיבוב ראשון הוגרלה ישראל לבית 2 יחד עם טורקיה. הטורקים סירבו לשחק מול ישראל וישראל עלתה לסיבוב השני. בסיבוב זה הוגרלה ישראל נגד אינדונזיה, אך גם זו פרשה לאחר שסירבה לקבל את הצעת פיפ"א לערוך את המשחק במיקום נייטרלי. ישראל העפילה לסיבוב האחרון, שם הוגרלה נגד סודאן, שגם היא סירבה לשחק. מבחינה טכנית ישראל הייתה אמורה להעפיל אוטומטית למונדיאל לראשונה בתולדותיה, אולם לפני תחילת טורניר המוקדמות קבעה פיפ"א שנבחרת לא תוכל להעפיל אם לא שיחקה לכל הפחות משחק אחד (למעט האלופה המכהנת והמארחת), ולפיכך ישראל הייתה צריכה להשתתף במשחק אחד לפחות.
פיפ"א החליטה לקיים פלייאוף מיוחד בין ישראל לאחת מסגניות הבתים של אירופה (אופ"א), בהם שיחקו הנבחרות בשיטת בית-חוץ כשהנבחרת הראשונה מעפילה. בהגרלה שנערכה במשרדי פיפ"א בציריך, שווייץ, עלה שמה של ויילס, סגנית בית 4. ישראל הפסידה בשני המשחקים ולא העפילה לגביע העולם.
15 בינואר 1958 | ![]() |
0 - 2 | ![]() |
אצטדיון רמת גן, רמת גן צופים: 55,000 |
(סיקור) | אייוור אולצ'רץ' ![]() דייב בואן ![]() |
5 בפברואר 1958 | ![]() |
2 - 0 | ![]() |
ניניאן פארק, קארדיף צופים: 38,000 |
אייוור אולצ'רץ' ![]() קליף ג'ונס ![]() |
(סיקור) |
מוקדמות מונדיאל 1962
[עריכת קוד מקור | עריכה]ערך מורחב – מוקדמות מונדיאל 1962 - אירופה
במוקדמות מונדיאל 1962 התחרתה ישראל בבית 7 של אירופה. הבית שוחק בשיטת גביע של שני משחקים בסדרת נקודות מצטברות. ישראל סיימה במקום השני והודחה, לאחר שהפסידה לאיטליה בגמר.
בסיבוב הראשון שיחקה ישראל נגד קפריסין, וניצחה אותה 7–2 במצטבר. בסיבוב השני התמודדה ישראל מול אתיופיה, ניצחה אותה 4–2 בסיכום שני המשחקים ועלתה לגמר המוקדמות. בגמר שיחקה ישראל מול איטליה, שלא שיחקה עד אז ולו משחק אחד במוקדמות, הפסידה לה 2–10 בסיכום ונכשלה בניסיון להעפיל לטורניר גמר גביע העולם.
סיבוב ראשון
[עריכת קוד מקור | עריכה]נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים | ||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
זכות | חובה | הפרש | ||||||
![]() |
3 | 2 | 1 | 1 | 0 | 7 | 2 | 5 |
![]() |
1 | 2 | 0 | 1 | 1 | 2 | 7 | -5 |
13 בנובמבר 1960 | ![]() |
1–1 | ![]() |
אצטדיון GSP, ניקוסיה צופים: 11,000 |
(סיקור) |
27 בנובמבר 1960 | ![]() |
6–1 | ![]() |
אצטדיון רמת גן, רמת גן צופים: 45,000 |
(סיקור) |
סיבוב שני
[עריכת קוד מקור | עריכה]נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים | ||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
זכות | חובה | הפרש | ||||||
![]() |
4 | 2 | 2 | 0 | 0 | 4 | 2 | 2 |
![]() |
0 | 2 | 0 | 0 | 2 | 2 | 4 | -2 |
14 במרץ 1961 | ![]() |
1–0 | ![]() |
אצטדיון רמת גן, רמת גן |
(סיקור) |
19 במרץ 1961 | ![]() |
3–2 | ![]() |
אצטדיון רמת גן, רמת גן |
(סיקור) |
סיבוב הגמר
[עריכת קוד מקור | עריכה]נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים | ||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
זכות | חובה | הפרש | ||||||
![]() |
4 | 2 | 2 | 0 | 0 | 10 | 2 | 8 |
![]() |
0 | 2 | 0 | 0 | 2 | 2 | 10 | -8 |
![]() |
2–4 | ![]() |
אצטדיון רמת גן, רמת גן צופים: 50,000 | |
(סיקור) |
![]() |
6–0 | ![]() |
סטאדיו קומונלה, טורינו צופים: 70,000 | |
(סיקור) |
סגל
[עריכת קוד מקור | עריכה]מאמן: גיולה מאנדי
שחקנים: אהרן אמר, מרדכי בנבנישתי, שייע גלזר, יוסף גולדשטיין, יעקב גרונדמן, יעקב חודורוב, בועז קופמן, שלמה לוי, אמציה לבקוביץ', אברהם מנצ'ל, צבי מויססקו, שלמה נהרי, שלום פטרבורג, זכריה רצאבי, דני רום, נחום סטלמך, צבי טנדלר, גדעון טיש, יעקב ויסוקר, אורי וינברג, רובי יאנג.
מוקדמות מונדיאל 1966
[עריכת קוד מקור | עריכה]ערך מורחב – מוקדמות מונדיאל 1966 - אירופה
במוקדמות מונדיאל 1966 התחרתה ישראל בבית 1 של אירופה. כל הנבחרות שיחקו זו מול זו בשיטת בית וחוץ, ומי שסיימה ראשונה בבית העפילה. ישראל סיימה במקום השלישי והאחרון והודחה.[18] השופט הישראלי מנחם אשכנזי השתתף בעצמו בגביע העולם, כששפט את משחק בית א' בין צרפת ומקסיקו ואת משחק רבע הגמר בין פורטוגל לקוריאה הצפונית.[19]
נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים | ||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
זכות | חובה | הפרש | ||||||
![]() | 6 | 4 | 3 | 0 | 1 | 11 | 3 | 8 |
![]() | 6 | 4 | 3 | 0 | 1 | 9 | 6 | 3 |
![]() | 0 | 4 | 0 | 0 | 4 | 1 | 12 | -11 |
סגל
[עריכת קוד מקור | עריכה]מאמן: מילובן צ'יריץ'
שחקנים: חיים בכר, מיקו בלו, יצחק אנגלנדר, יחזקאל חזום, בועז קופמן, מוצי ליאון, חיים לוין, אמציה לבקוביץ', יוסף מהלל, יאיר נוסובסקי, חיים נוריאלי, דוד פרימו, משה רומנו, שמואל רוזנטל, דני רום, גיורא שפיגל, נחום סטלמך, רחמים טלבי, רובי יאנג, גדי צלניקר.
מוקדמות מונדיאל 1974
[עריכת קוד מקור | עריכה]ערך מורחב – מוקדמות מונדיאל 1974
במוקדמות מונדיאל 1974 התחרתה ישראל בבית 2 של אזור א' של מוקדמות אסיה, הפסידה בגמר האזורי לקוריאה הדרומית והודחה.[20] מונדיאל 1974 היה האחרון אליו ניסתה נבחרת ישראל להעפיל דרך אסיה, שכן היא פרשה מאסיה ב-1974.[21]
משחקי דירוג
[עריכת קוד מקור | עריכה]בעקבות משחקי הדירוג הוקצתה ישראל לבית 2 עם מלזיה, קוריאה הדרומית ותאילנד.
16 במאי 1973 | ![]() |
2–1 | ![]() |
אצטדיון דונגדאמון, סיאול, קוריאה הדרומית צופים: 25,000 |
בית 2
[עריכת קוד מקור | עריכה]בבית זה שיחקו כל הקבוצות זו מול זו משחק אחד, ושתי הראשונות העפילו לחצי הגמר האזורי. ישראל סיימה במקום הראשון והעפילה לחצי הגמר יחד עם קוריאה הדרומית.