סוכה ולולב לעם סגולה
סוכה ולולב לעם סגולה
|
---|
סֻכָּה וְלוּלָב לְעַם סְגֻלָּה. |
סֻכָּה וְלוּלָב לְעַם סְגֻלָּה הוא פיוט המושר במסורת בבל ובמסורת עדות צפון אפריקה בחג הסוכות.
הפיוט חובר על ידי המשורר ר' משה בן יעקב אדהאן (חי באזור הסהרה שבמרוקו, שימש כאב בית דין ומנהיג רוחני של יהודי מקנס עד לאמצע המאה ה-18. נפטר בשנת 1736).[2]
מבנה הפיוט
[עריכת קוד מקור | עריכה]הפיוט נכתב במשקל סילאבי, משקל הפיוט הוא עשר הברות בכל טור.
הפזמון החוזר (רפרן) בפיוט הוא המילים המזכירות את הסוכה והלולב:
סֻכָּה וְלוּלָב לְעַם סְגֻלָּה.
יַחַד יָרֹנּוּ יִשְׂאוּ תְהִלָּה.
האותיות הראשונות בכל בית בפיוט יוצרות אקרוסטיכון של שם המחבר: "אני משה חזק".
תוכן הפיוט
[עריכת קוד מקור | עריכה]הנושאים בהם עוסק הפיוט הם יציאת מצרים והקפת ענני הכבוד את בני ישראל (הבית הראשון), מתן תורה (הבית השני), בסוכות שהקימו בני ישראל ביציאת מצרים ורומז על הקשר בין השכינה לבין הסוכה (בבית השלישי, "השם ככתבו וכקריאתו כמספר סוכה מספרו עלה"), על רמזיהם וסודותיהם של ארבעת המינים (הבתים הרביעי, החמישי והשישי), וחותם בבקשה מה' שיגאל את עם ישראל (הבית השביעי).
תוכן הפיוט מבוסס על תורת הקבלה, וחלקים ממנו כלל לא ניתן לפרש ללא היזקקות לתפיסות קבליות.[3] בשיר מתוארים סודות ארבעת המינים, כשהם משולבים בסודות הגאולה וברזיהם של שבעת האושפיזין.[4]
ארבעת המינים כאושפיזין
[עריכת קוד מקור | עריכה]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8b/Arbaat_haminim.jpg/180px-Arbaat_haminim.jpg)
בספר הזוהר מובאת פרשנות קבלית לארבעת המינים, לפיה הם משל לאושפיזין ולשבע הספירות. פרשנות זו מצאה ביטוי בפיוט:
- שלושה בדי ההדס רומזים לשלושת האבות: אברהם (חסד), יצחק (גבורה) ויעקב (תפארת).
- שני בדי הערבה רומזים לאחים משה (נצח) ואהרן (הוד).
- הלולב מזכיר את יוסף (יסוד) שזקף קומתו כנגד עשו.
- והאתרוג רומז לדוד המלך (מלכות).
לקריאה נוספת
[עריכת קוד מקור | עריכה]- אודות הפיוט, באתר "חיבה", התנועה למורשת ישראל
- פירוש השיר, באתר תפוז אנשים
קישורים חיצוניים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- הפיוט סוכה ולולב, באתר פרויקט סנונית
- ביצועים לשיר באתר המוזיקה של הספרייה הלאומית
הערות שוליים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- ^ כלומר, המילה 'סוכה' בגימטריה היא 91, כמספר הגימטריה של מספר 'הוי"ה' ("ככתבו", כך נכתב השם) וכמספר 'א-ד-נ-י' ("וכקריאתו", כך שם הוי"ה נהגה בפה) יחד.
- ^ ר' משה בן יעקב אדהאן באתר הפיוט והתפילה
- ^ חביבה פדיה, מעור הלווייתן לסוכה של אור, מאמר על הפיוט באתר הפיוט והתפילה.
- ^ פירוש, באתר חיבה
סוכות | ||
---|---|---|
מהלך החג | יום טוב ראשון • חול המועד סוכות • הושענא רבה • שמיני עצרת/שמחת תורה | ![]() |
סוכה | סכך • אכילה בסוכה • שינה בסוכה • ברכת לישב בסוכה • אושפיזין • מצטער פטור מן הסוכה • תשבו כעין תדורו • מעמיד • דופן עקומה • הלכות סוכה | |
ארבעת המינים | אתרוג, לולב, הדס וערבה • הלכות ארבעת המינים • קוישיקלך | |
מנהגים | הושענות • הקפות • חיבוט ערבה • זכר לשמחת בית השואבה • תיקון ליל הושענא רבה | |
מצוות הנוהגות בזמן בית המקדש |
מצוות ערבה במקדש • הקפת המזבח • ניסוך המים • שמחת בית השואבה • הקהל • שמחת הרגלים | |
שמיני עצרת ושמחת תורה | תפילת הגשם • וזאת הברכה • דגל שמחת תורה • הקפות בשמחת תורה • הקפות שניות | |
תפילות ופיוטים | פיוטי הושענות (כהושעת אלים) • פיוטי הגשם (אף ברי · זכור אב · שפעת רביבים) • מפי אל • סוכה ולולב לעם סגולה • משה אמת | |
שונות | שמחת הרגלים • מסכת סוכה • שלומית בונה סוכה • סהרנה | |