חסידות אפטא-זינקוב
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/he/thumb/9/98/%D7%A6%D7%99%D7%95%D7%A0%D7%95_%D7%A9%D7%9C_%D7%94%D7%A8%D7%91_%D7%9E%D7%90%D7%A4%D7%98%D7%90.jpg/250px-%D7%A6%D7%99%D7%95%D7%A0%D7%95_%D7%A9%D7%9C_%D7%94%D7%A8%D7%91_%D7%9E%D7%90%D7%A4%D7%98%D7%90.jpg)
חסידות אפטא-זינקוב-מז'יבוז' היא חסידות שייסד רבי אברהם יהושע השיל מאפטא ("הרב מאפטא") בשלהי המאה ה-18. מחסידות זו הסתעפה גם חסידות קופיטשניץ.
תולדות החסידות
[עריכת קוד מקור | עריכה]רבי אברהם יהושע העשיל מאפטא נולד בשנת תקט"ו (1755) לרבי שמואל. היה חתנו של רבי יעקב מטורטשין[1] היה מגדולי תלמידיו של רבי אלימלך מליז'נסק. כיהן כרב ואדמו"ר בקולבסוב בגאליציה, באפטא הפולנית, ביאסי שבמולדביה ובמז'יבוז' שבפודוליה (אוקראינה). בשנותיו האחרונות היה זקן האדמו"רים בדורו ודעתו הייתה נחשבת בקרב כל החסידים. נפטר בה' בניסן תקפ"ה (1825). מלבד בנו רבי יצחק מאיר היו ילדיו: בנו רבי יוסף משה ממז'יבוז'[2] וחתניו רבי דן יונגרלייב בנו של רבי יצחק מראדוויל (בנו של רבי יחיאל מיכל מזלוטשוב), רבי ישראל מליטשניץ[3] ורבי מרדכי[4].
הדור השני
[עריכת קוד מקור | עריכה]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a7/%D7%97%D7%AA%D7%99%D7%9E%D7%AA_%D7%A8%D7%91%D7%99_%D7%99%D7%A6%D7%97%D7%A7_%D7%9E%D7%90%D7%99%D7%A8_%D7%94%D7%A9%D7%99%D7%9C_%D7%9E%D7%96%27%D7%99%D7%A0%D7%A7%D7%95%D7%91.jpg/250px-%D7%97%D7%AA%D7%99%D7%9E%D7%AA_%D7%A8%D7%91%D7%99_%D7%99%D7%A6%D7%97%D7%A7_%D7%9E%D7%90%D7%99%D7%A8_%D7%94%D7%A9%D7%99%D7%9C_%D7%9E%D7%96%27%D7%99%D7%A0%D7%A7%D7%95%D7%91.jpg)
בנו, רבי יצחק מאיר מזינקוב. נולד בשנת תקל"ה. עבר ממז'יבוז' לזינקוב הסמוכה שם שימש כאדמו"ר לאלפי חסידים. נפטר בא' באדר תרט"ו. מלבד בנו רבי משולם זוסיא היו ילדיו: בנו רבי מנחם מנדל חתן רבי ישראל מרוז'ין וחתנו רבי שמואל אשכנזי צאצאו של החכם צבי[5].
הדור השלישי
[עריכת קוד מקור | עריכה]בנו של רבי יצחק מאיר היה רבי משולם זוסיא מזינקוב חתן רבי ישראל, חתנו של רבי משה צבי מסאווראן. נולד בשנת תקע"ד. הוציא את ספרו של סבו 'אוהב ישראל'. כאביו היה אדמו"ר לאלפים. נפטר בג' באלול תרכ"ו. חתניו היו רבי יצחק יואל מקנטקוזבה, רבי יוסף משיטאווא ורבי משה מסלאוויטא בנו של רבי פנחס מקוריץ.
הדור הרביעי
[עריכת קוד מקור | עריכה]בניו של רבי משולם זוסיא כיהנו אחריו כאדמו"רים:
- רבי אברהם יהושע העשיל נולד בשנת תקצ"ב, היה חתנו של בן דודו של אביו רבי שלום יוסף מסדיגורה. חזר למז'יבוז' שם ניהל את חצרו. נפטר בי"ט בתשרי תרמ"ח בקמינקא. דברי תורתו יצאו בספר "אור יהושע". חתניו היו רבי שלמה זלמינא מרשקוב, רבי משה הגר משאץ ויז'ניץ ואחיינו רבי דוד מבוהוש.
- רבי חיים מנחם מזינקוב היה חתנו של רבי דוד מטאלנא ובזיווג שני של רבי יחיאל מיכל מקאשיווקא. חתניו היו רבי ישעיהו ממקארוב ורבי שרגא פייבוש מזלישטשיק.
- רבי שמואל מקרילוביץ היה חתנו של רבי אברהם מטריסק. כיהן בחיי אביו כאדמו"ר בקרילוביץ שבפודוליה. נפטר בי"ב בניסן תרכ"ב.
- רבי יחיאל מקרילוביץ נולד בשנת תר"ג. היה חתנו של רבי יהושע מבעלז. נפטר בט' בתמוז תרע"ו בקישינב בעת שביקר שם חסידים[6].
הדור החמישי
[עריכת קוד מקור | עריכה]בדור זה כיהנו בניהם של רבי אברהם יהושע העשיל ממז'יבוז' ושל רבי חיים מנחם מזינקוב.
בניו של רבי אברהם יהושע העשיל היו:
- רבי ישראל שלום יוסף ממז'יבוז', חתנו של רבי אברהם יעקב מסדיגורה ובזיווג שני חתן רבי יעקב שמשון חודורוב מבאהפולי. נפטר בכ"ט באב תרע"ב. דברי תורתו והספד עליו התפרסמו בקובץ "שורש ישי". ילדיו היו; בנו אברהם יהושע השל אדמור בטורנופול. בנו רבי יצחק מאיר השיל אדמו"ר ממז'יבוז-ארצות הברית-חיפה, רבי משה מטרנופול וחתניו רבי מרדכי שלום יוסף פרידמן מסדיגורה ורבי מרדכי שלמה פרידמן מבויאן.
- רבי יצחק מאיר השיל, אבי חסידות קופיטשניץ.
- רבי משה מרדכי ממז'יבוז'-פלצוויזנה, גודל על ידי אביו החורג רבי דוד משה מצ'ורטקוב והיה חתנו של רבי יעקב מנובומינסק. נפטר בשנת תרע"ח. בנו היה אברהם יהושע השל. חתנו היה אחיינו רבי אברהם יהושע מקופיטשניץ[7].
- רבי משולם זוסיא ממז'יבוז', נפטר בי' באדר תר"פ. חתנו היה הרב שמואל הלוי יוזפוב משושלת ברזנה.
בניו של רבי חיים מנחם היו (מאשתו השנייה):
- רבי פנחס, נשא את קרובתו מלכה בת רבי יצחק מבוהוש, נפטר בז' בשבט תרע"ו. בנו רבי אברהם יהושע העשיל היה חתנו של רבי ישראל הגר מויז'ניץ. חתניו היו אחייניו רבי יעקב דוד פרידמן מפאשקאן ורבי יעקב אריה טברסקי מטריסק לונדון.
- רבי משה מזינקוב, חתנו של רבי מרדכי מקוריסטשוב, נפטר בי"ג בטבת תרפ"ג[8].
הדור השישי
[עריכת קוד מקור | עריכה]בדור זה כיהנו בניו של רבי ישראל שלום יוסף ממז'יבוז'.
- רבי אברהם יהושע העשיל נולד בשנת תרנ"ב. היה חתן דודו רבי יצחק מאיר מקופיטשניץ. כיהן אחר פטירת אביו כאדמו"ר במז'יבוז' ולאחר עשר שנים עבר לטרנופול. נרצח בשואה בפיטרקוב בד' בניסן תש"ג.
- רבי יצחק מאיר השיל נולד בשנת תרס"א, היה חתנו של רבי נחום מקנטקוזבה. כיהן כאדמו"ר במז'יבוז' ואחר כך באודסה. עלה לישראל אחרי מלחמת העולם השנייה. לאחר זמן עבר לארצות הברית שם הקים בית כנסת בשם "כנסת ישראל" על שם אביו ובשנת תשכ"ח שוב חזר לישראל והקים בחיפה בית מדרש בשם "אוהב ישראל" וכולל אברכים בשם "צרור המור". נפטר בי"ט באב תשמ"ה. מנוחתו בהר הזיתים.
לקריאה נוספת
[עריכת קוד מקור | עריכה]- יצחק אלפסי, החסידות, תל אביב, הוצאת מעריב, 1977, עמ' 105–106.
הערות שוליים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- ^ נפטר בי"ט בסיוון תקמ"ה.
- ^ חותנו של רבי מנחם מנדל מסטאנוב, נכדו של רבי יוסף מיאמפולה.
- ^ בנו היה רבי יוסף מטיברוב (חותן רבי משה צבי מסטנוביץ) וחתנו היה רבי נחום מלויעב בן רבי אהרן מצ'רנוביל.
- ^ רבי מרדכי היה אביו של רבי יעקב יואל חתנו של רבי משה מקוז'ניץ. רבי יעקב יואל הוא אביו של רבי ישראל אביו של רבי אברהם יהושע העשיל ממוגלניצא.
- ^ חתניו היו רבי יהושע רוקח מבעלז, בן דודו רבי מרדכי מלויעב, רבי אברהם יהושע העשיל מסקווירא ורבי יוסף מברזנא. בנו היה רבי אברהם יהושע העשיל, חותנו השני של רבי יהושע מבעלז.
- ^ בנו היה רבי משולם זושא חתן רבי אליהו מזידיטשוב וחותנו של רבי משה צבי מטולנא פילדלפיה. חתניו היו רבי צבי אריה מברדיטשוב בנו של גיסו רבי משה מרדכי ממקארוב, רבי משה בן רבי מרדכי מרחמסטריווקא, רבי ישעיה מטשכויב, רבי מנשה מדובצק-רופשיץ ורבי אשר ישעיהו אייכינשטיין מפרוחניק בנו של רבי בעריש מדולינא.
- ^ ראו:
- ^ בנו היה רבי חיים מנחם חתן רבי יעקב ישראל שפירא מלובני וחתנו היה רבי שלמה פודולסקי ממנהלי היכל התלמוד בתל אביב.